RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1583/2006
af 23. oktober 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I februar 1994 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 229/94 (2) en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin (»den pågældende vare«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«). Tolden indførtes i form af en variabel told, baseret på mindstepriser, for de tre typer ethanolamin, dvs. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) og triethanolamin (TEA).
(2)
På anmodning fra Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) blev der indledt en udløbs- og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og artikel 11, stk. 3, i februar 1999. Rådet afsluttede disse undersøgelser ved forordning (EF) nr. 1603/2000 (3) og indførte endelige antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. Foranstaltningernes form blev ændret, da der blev indført en specifik fast told pr. ton for alle typer ethanolamin. To af de tre selskaber, for hvilke der var fastsat en individuel antidumpingtold, var Dow Chemical Company og Union Carbide Corporation.
(3)
Efter Dow Chemical Company's ethanolamin-forretning blev overtaget af INEOS LLC, blev den antidumpingtold på 69,40 EUR pr. ton, som Dow Chemical Company var pålagt, overført til INEOS LLC (4). Da Dow Chemical Company den 6. februar 2001 opkøbte alle aktier i Union Carbide Corporation, et selskab, som er pålagt en individuel antidumpingtold på 59,25 EUR pr. ton, har Dow Chemical Company stadig en ethanolamin-forretning. Union Carbide Corporation eksisterer stadig, men er blevet en del af selskabsgruppen Dow Chemical Company og har ikke længere nogen uafhængige produktionsaktiviteter.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen i november 2004 af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af ethanolamin med oprindelse i USA (5) modtog Kommissionen den 25. april 2005 en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(5)
Anmodningen blev indgivet af CEFIC på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 75 %, af den samlede produktion af ethanolamin i Fællesskabet.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade for EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte ved en indledningsmeddelelse (6) en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionens tjenestegrene underrettede officielt EF-producenterne, de eksporterende producenter i USA, importører/forhandlere, brugere i industrien, som de vidste var berørt, og USA's myndigheder om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(8)
Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var angivet i indledningsmeddelelsen.
(9)
Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter i USA og deres ni forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, en forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz, tre EF-producenter (»de ansøgende EF-producenter«) og en industriel bruger i Fællesskabet. En af EF-producenterne besvarede ikke spørgeskemaet fuldt ud og indsendte kun kortfattede oplysninger. Derudover fremsatte to industrielle brugere i Fællesskabet deres synspunkter.
(11)
Kommissionens tjenestegrene indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som de anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
Ansøgende EF-producenter
BASF AG, Ludwigshafen, Tyskland
Innovene Europe Ltd, Staines, Det Forenede Kongerige
SASOL GmbH, Marl, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan og Houston, Texas, USA
c)
Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanien
INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgien.
d)
Forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz
Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz.
e)
Industrielle brugere i Fællesskabet
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanien.
4. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2004 til 30. juni 2005 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er den samme vare, som var omfattet af de tidligere undersøgelser. Ethanolamin fremkommer ved en reaktion mellem ethylenoxid, som fremkommer ved en reaktion mellem ethylen og oxygen, og flydende ammoniak. Som resultat af denne syntese sker der tre konkurrerende reaktioner, som - alt afhængigt af antallet af gange ethylenoxiden bindes - resulterer i tre forskellige typer ethanolamin: mono- (MEA), di- (DEA) og triethanolamin (TEA). Det maksimale antal kombinationer bestemmes af antallet af hydrogenelementer i den flydende ammoniak, dvs. tre. Forholdet mellem de tre typer i den samlede produktion afhænger af produktionsanlæggets udformning, men kan til en vis grad styres ved hjælp af valget af forholdet mellem ammoniak og ethylenoxid (molforholdet). I produktionsanlæggene i Fællesskabet anvendes der typisk naphtha som energibærer, mens der i produktionsanlæg i USA anvendes naturgas.
(14)
Den pågældende vare indgår som mellemprodukt og/eller som tilsætningsstof i fremstillingen af overfladeaktive stoffer, der bruges i rengøringsmidler og midler til personlig pleje, kosmetik, gødningsstoffer, plantebeskyttelsesmidler (glyphosat), korrosionsinhibitorer, smøreolier, tekstilhjælpemidler og blødgøringsmidler (esterquater), fotografiske kemikalier, i papir- og metalindustrien og tillige som slibe- og bindehjælpestof i cementproduktion samt som absorptionshjælpestof til gasvaskning (neutralisering af gassen gennem fjernelse af syren). Siden slutningen af 2004, begyndelsen af 2005, er varen i stigende grad blevet anvendt til behandling af træ. Sluttelig kan varen også anvendes af producenterne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne producenter i forbindelse med produktionen af ethylenamin.
2. Samme vare
(15)
Som i forbindelse med de tidligere undersøgelser blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Fællesskabet, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber er identisk med den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne, og at der ingen forskel er med hensyn til anvendelse mellem disse varer. Det er også fastslået, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Fællesskabet, er identisk med den vare, der sælges på hjemmemarkedet i USA. Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(17)
Af de fire eksporterende producenter i USA, der er nævnt i klagen, samarbejdede to i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
De to samarbejdsvillige eksporterende producenter stod for 100 % af importen til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, dvs. 41 000 tons. Importen til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i USA udgjorde 16,7 % af Fællesskabets forbrug i undersøgelsesperioden og var faldet fra 29 % i den foregående undersøgelsesperiode (1998).
2. Dumping af import i undersøgelsesperioden
(19)
Hvad angår de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA, blev den normale værdi for hver enkelt type af den pågældende vare i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA ved salg til uafhængige kunder, da det blev fastslået, at dette salg var blevet foretaget i tilstrækkelige mængder og i normal handel.
(20)
Som i forbindelse med den oprindelige og den foregående fornyede undersøgelse viste denne undersøgelse, at de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet via forretningsmæssigt forbundne selskaber. Af den grund blev eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Fællesskabet. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som de importerende selskaber opnåede i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(21)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til indlandstransport og søfragt, opsatte rabatter, håndterings- og emballeringsomkostninger samt kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrikprisen.
(22)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem et vejet gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i undersøgelsesperioden, selv om niveauet dog var lavere end det, der blev fastslået i forbindelse med den tidligere undersøgelse. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-værdien ved Fællesskabets grænse var 4,8 % for INEOS og 20,3 % for Dow Chemical.
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne bortfalder
(23)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping undersøgt.
(24)
Bortfald af foranstaltningerne ville give eksportørerne mulighed for at reducere deres eksportpriser. En reduktion af eksportpriserne ville gøre varen fra USA mere attraktiv på markedet i Fællesskabet. Hvis eksportpriserne blev reduceret med et beløb svarende til tolden, ville den dumpingmargen, der kunne konstateres i undersøgelsesperioden, være på 13,4 % for INEOS og 28,3 % for Dow Chemical.
(25)
Det skønnes, at den uudnyttede produktionskapacitet i USA var på ca. 90 000 tons i undersøgelsesperioden. Dette skøn blev foretaget på grundlag af oplysninger fra de to samarbejdsvillige eksporterende producenter og fra førende branchetidsskrifter. Udregnet med udgangspunkt i en anslået samlet installeret kapacitet på 650 000 tons i USA giver et samlet dækket behov og en bunden anvendelse på i alt 560 000 tons en kapacitetsudnyttelsesgrad på 86 %, hvilket er ret lavt, når de gunstige markedsforhold i undersøgelsesperioden tages i betragtning. Den relativt lave kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes driftsmæssige problemer på visse produktionsanlæg. Den uudnyttede kapacitet på 90 000 tons bør sammenlignes med den mængde, der blev eksporteret fra USA til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (41 088 tons), og det samlede forbrug i Fællesskabet (246 670 tons). Der er med andre ord betydelige muligheder for at øge eksporten fra USA og erobre en stor del af markedet i Fællesskabet. Tendensen til øget eksport til Fællesskabet forstærkes yderligere af, at kapaciteten i Mexico og Brasilien, som begge er vigtige eksportmarkeder for USA, i 2006 øges med 45 000 tons.
(26)
Det kan konkluderes, at der findes uudnyttet kapacitet, som kan udnyttes til at øge produktionen af ethanolamin, som kan sælges på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(27)
Ethanolaminmarkedet har været kendetegnet ved en kraftig stigning i efterspørgslen efter diethanolamin i perioden 2000-2001, som skyldes, at diethanolamin anvendes i produktionen af glyphosatherbicider, som anvendes i en proces, der gør genetisk modificerede afgrøder resistente over for sådanne herbicider. Den specifikke drivkraft bag efterspørgslen efter triethanolamin er brugen i cementsektoren og den brug, som producenterne af blødgøringsmidler gør af stoffet. Siden 2004 er monoethanolmarkedet vokset betydeligt, efter at en lov i USA, der trådte i kraft den 1. januar 2005, forbød brugen af alternative metalbaserede produkter til behandling af træ og dermed skønsmæssigt skabte en yderligere efterspørgsel efter monoethanolamin på 80 000 tons. Som følge heraf er prisen på ethanolamin høj på verdensplan på grund af den store efterspørgsel.
(28)
Undersøgelsen viste, at gennemsnitspriserne på hjemmemarkedet i USA er højere end de gennemsnitlige salgspriser på markedet i Fællesskabet. Det ser ud til, at industrielle brugere opnår sammenlignelige vilkår på begge markeder, da der ofte er tale om multinationale selskaber, der forhandler med leverandører i hele verden og udvælger leverandører, hvis leverancer er sammenlignelige. Det blev dog konstateret, at priserne for alle typer ethanolamin på hjemmemarkedet i USA var højere for forhandlere og distributører. Denne type salg på hjemmemarkedet i USA gennemføres typisk på spotbasis, mens salget på markedet i Fællesskabet gennemføres på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter. Dette indebærer, at salgspriserne på markedet i Fællesskabet fastsættes for en længere periode og er mere stabile.
(29)
De to samarbejdsvillige eksporterende producenters salg til forhandlere og distributører udgør kun 13 % af de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, og 32 % af salget på markedet i Fællesskabet, men priserne på hjemmemarkedet i USA var i gennemsnit 35 % højere end priserne i Fællesskabet i dette handelsled. Dette er i tråd med det resultat af undersøgelsen, der viser, at priserne på hjemmemarkedet i USA hurtigere tilpasses prisudsving, da der er tale om spotsalg til forhandlerne og distributørerne. I en situation med stigende priser vil priserne på hjemmemarkedet i USA således have tendens til at være relativt højere end priserne i Fællesskabet, hvilket i endnu højere grad vil gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne bortfalder. På den anden side tegner dette handelsled sig for den mindste del af salget på både hjemmemarkedet i USA og markedet i Fællesskabet.
(30)
For de industrielle brugere, som udgør størstedelen af kunderne, ville bortfald af foranstaltningerne sandsynligvis ikke påvirke prisniveauet for ethanolamin på markedet i Fællesskabet, da det kunne konstateres, at byrden forbundet med foranstaltningerne blev båret af de eksporterende producenter i USA. I en sådan situation kunne sidstnævnte muligvis opnå et mere rentabelt salg og ville således have et incitament til at øge eksporten til markedet i Fællesskabet. Disse industrielle brugere kunne dog bruge foranstaltningernes bortfald som et forhandlingsmiddel til at opnå lavere priser hos både de eksporterende producenter i USA og EF-erhvervsgrenen.
(31)
Eksportpriserne for den pågældende vare på andre vigtige eksportmarkeder, dvs. Canada og Sydamerika, viser ikke noget fast mønster. Alt afhængigt af salgsbetingelserne er salgspriserne nogle gange lavere og nogle gange højere end i USA og på markedet i Fællesskabet. Levering af små mængder medfører normalt højere salgspriser.
(32)
Sammenfattende kan det siges, at markedet i USA i princippet er det vigtigste marked for begge samarbejdsvillige eksporterende producenter. Da 17 % af produktionen blev eksporteret i undersøgelsesperioden, spiller salget til Fællesskabet og resten af verden dog stadig en vigtig rolle, hvad angår den overordnede brug og rentabilitet af den installerede produktionskapacitet.
(33)
Hvad angår de to samarbejdsvillige producenter i USA, kan det på kort sigt forventes, at deres importmængder mindst vil forblive stabile. Selv med de gældende foranstaltninger og uanset det amerikanske markeds tiltrækningskraft, er de rent faktisk fortsat med at levere til deres kunder i Fællesskabet. Der kan muligvis forventes en reduktion af de mængder, som eksporteres af den amerikanske producent INEOS, efter at den har overtaget Innovene, der har produktionsanlæg i Fællesskabet, når selskabet har afhjulpet flaskehalsproblemerne på de produktionsanlæg, der overtages, og har udvidet gennem installering af ny produktionskapacitet i Fællesskabet, som dog ikke forventes at blive operationel før 2008. Samtidig forventes det, at de eksporterende producenter i USA vil have repareret skaderne efter orkanen i anden halvdel af 2005 og blive fuldt funktionsdygtige igen i anden halvdel af 2006 eller begyndelsen af 2007, hvilket medfører, at der vil blive produceret større mængder, som kan sælges på markedet i Fællesskabet.
(34)
Hvad angår de ikke-samarbejdsvillige producenter i USA, som stod for 27 % af produktionskapaciteten i USA i undersøgelsesperioden, kan det ikke udelukkes, at de igen vil begynde at eksportere til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(35)
Der blev også foretaget en analyse af den mulige udvikling på mellemlang sigt (op til 5 år) med hensyn til efterspørgsel og produktionskapacitet i Fællesskabet, USA og resten af verden. Det blev også analyseret, hvordan den forventede udbuds- og efterspørgselssituation ville påvirke prisniveauet i Fællesskabet. Alle tallene i de følgende betragtninger er baseret på oplysninger fra selskaberne, BASF, Dow og INEOS samt den kemiske industris førende referencepublikationer, som udgives af PCI og Tecnon.
(36)
På baggrund af prognoser fra producenter i både USA og Fællesskabet vedrørende den fremtidige efterspørgsel og produktionskapacitet forventes væksten på markedet i Fællesskabet at blive lavere end i resten af verden. Den forventede gennemsnitlige årlige vækst i Fællesskabet er ca. 3 % på mellemlang sigt sammenlignet med 7 % i Asien og 4,2 % på verdensplan.
(37)
I 2004 var efterspørgslen på det europæiske marked ca. 40 000 tons højere end den installerede produktionskapacitet i Fællesskabet. Det modsatte gjorde sig gældende i USA, hvor den eksisterende kapacitet var ca. 90 000 tons større end den mængde af produktet, der rent faktisk blev anvendt og solgt, hvilket dog ikke havde negativ indvirkning på det høje prisniveau på grund af driftsproblemerne i produktionen, som begrænsede udbuddet. På baggrund af de forventede vækstrater og de planlagte kapacitetsudvidelser kan det forventes, at kapaciteten vil overstige efterspørgslen på markedet i Fællesskabet fra 2008, navnlig fordi INEOS's investeringsplaner i Fællesskabet sandsynligvis vil blive gennemført, hvilket vil øge den installerede kapacitet i Fællesskabet med 25-33 %. Denne kapacitetsudvidelse forventes dog først at blive operationel i begyndelsen af 2008. Selv om der samtidig muligvis kan kompenseres for en sådan kapacitetsudvidelse gennem en reduktion af importen til Fællesskabet og øget eksport fra EF-producenternes side, forventes det, at alle producenternes samlede installerede kapacitet i Fællesskabet vil overstige efterspørgslen på markedet i Fællesskabet i 2008.
(38)
På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, forventes den nuværende overskudskapacitet i USA at bestå i hvert fald på kort sigt, fordi efterspørgslen på hjemmemarkedet, som ganske vist er stigende, ikke kan absorbere den overskydende kapacitet, som bliver operationel igen. På længere sigt - indtil 2010 - forventes overskudskapaciteten at forsvinde, hvilket vil reducere de amerikanske producenters incitament til at eksportere. Samtidig forudses der en betydelig mangel i Asien. Dette kan ses af, at Dow Chemical har dannet et joint venture med Petronas, som kaldes Optimal, og har oprettet et anlæg med en kapacitet på 75 000 tons i Malaysia, som skal betjene det asiatiske marked for ethanolamin.
(39)
Mere generelt er det sandsynligt, at produktionskapaciteten på verdensplan i 2010 vil være steget fra 1 300 000 tons til 1 785 000 tons Dette tal omfatter ny kapacitet installeret i Fællesskabet (+ 205 000 tons), i USA (+80 000 tons), Saudi-Arabien (+ 100 000 tons) og Asien (+ 100 000 tons). Efterspørgslen på verdensplan, som forventes at udvise en vækstrate på 4,2 %, vil inden udgangen af 2010 være steget til mellem 1 550 000 tons og 1 700 000 tons. Under hensyntagen til, at en del af kapacitetsoverskuddet altid absorberes af driftsstop på grund af vedligeholdelse, og der således er behov for en stødpude af et vist omfang, viser prognosen for 2010 overskudskapacitet i Fællesskabet, balance i USA og mangel i Asien og resten af verden. Sammenfattende set tyder de forskellige kapacitetsudvidelser ikke på, at de eksporterende producenter i USA vil være tilbøjelige til at dumpe på markedet i Fællesskabet, da der sandsynligvis vil være overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel på verdensplan. Det bør dog bemærkes, at der er tale om en vurdering, der vedrører udviklingen på mellemlang sigt, dvs. 2008-2010.
(40)
Der mindes om, at der i undersøgelsesperioden blev konstateret dumping for begge samarbejdsvillige producenters vedkommende, selv om det dog var på et lavere niveau end i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse.
(41)
Set i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse er den amerikanske imports markedsandel faldet fra 29 % til 16,7 %. Der synes at være en overskudskapacitet på 90 000 tons i USA, hvor den lave udnyttelsesgrad i undersøgelsesperioden skyldtes forhold af forbigående karakter, og hvor 27 % af den installerede kapacitet ikke kunne undersøges på grund af manglende samarbejdsvilje. Det kan ikke helt udelukkes, at disse ikke-samarbejdsvillige producenter vil sælge til dumpingpriser på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Selv om efterspørgslen på markedet i USA forventes at blive større end i Fællesskabet, forventes overskudskapaciteten i USA kun at blive absorberet på mellemlang sigt. For at bevare den installerede produktionskapacitets rentabilitet har alle producenter på nuværende tidspunkt ydermere et incitament til at øge deres salg på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(42)
Det kan konkluderes, at der er risiko for fortsat dumping og for en forøgelse af importmængden, som muligvis kan bevirke et pres på Fællesskabets priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne bortfalder.
D. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(43)
De tre ansøgende producenter i Fællesskabet samarbejdede i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen. I undersøgelsesperioden tegnede de sig for 80 % af produktionen i Fællesskabet. Yderligere en EF-producent, som støttede klagen, indsendte oplysninger navnlig om sin produktion, men besvarede ikke spørgeskemaet fuldt ud. Følgelig måtte denne producent betragtes som ikke-samarbejdsvillig.
(44)
Det bør bemærkes, at efter offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 1603/2000 vedrørende de foranstaltninger, der gælder på nuværende tidspunkt, er Union Carbide Ltd (UK), som blev overtaget af Dow Chemical Company, ophørt med at producere ethanolamin i Fællesskabet. Ydermere har BP Chemicals ændret sit navn til Innovene, og Condea har ændret sit navn til Sasol. Sluttelig opkøbte INEOS Oxide Ltd, som har hjemsted i Det Forenede Kongerige og er moderselskab for INEOS Americas LLC, Innovene den 16. december 2005. Begge selskaber, INEOS Americas LLC og Innovene, fortsatte med at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(45)
På dette grundlag er de tre EF-producenter BASF AG, Innovene og Sasol, og de udgør EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(46)
Denne undersøgelse viste i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse, at en del af produktionen af ethanolamin i Fællesskabet er bestemt til intern brug eller det bundne marked. Andelen skønnes lige som i forbindelse med den foregående undersøgelse at være på ca. en tredjedel af EF-produktionen. Der blev konstateret produktion til det bundne marked hos en af de producenter, der er omfattet af EF-erhvervsgrenen. Denne producent driver et anlæg, som udelukkende anvendes til produktion til det bundne marked. Undersøgelsen bekræftede, at de ansøgende EF-producenter ikke køber den pågældende vare med henblik på videresalg eller til det bundne marked fra uafhængige parter inden eller uden for Fællesskabet. Ethanolamin bestemt til det bundne marked anses derfor ikke for at konkurrere med ethanolamin, der på anden måde er til rådighed i Fællesskabet (i det følgende benævnt »det frie marked«).
E. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
Forbrug i Fællesskabet
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons i alt
283 992
331 194
358 830
366 645
Indeks
100
117
126
129
Tons til det bundne marked
97 768
107 539
118 584
119 975
Indeks
100
110
121
123
Tons til det frie marked
186 224
223 655
240 246
246 670
Indeks
100
120
129
132
Kilde: Eurostats statistikker og besvarelser af spørgeskemaet.
(47)
Det samlede forbrug i Fællesskabet blev udregnet som alle EF-producenters produktion minus eksporten plus importen fra tredjelande til markedet i Fællesskabet. Set i forhold til 2002 steg forbruget i undersøgelsesperioden med 29 % eller 83 000 tons. Væksten var specielt markant mellem 2002 og 2003 (+ 17 % eller +48 000 tons) og fortsatte i 2004 og undersøgelsesperioden, om end den var mere begrænset. Forbruget er steget som følge af en øget efterspørgsel efter ethanolamin, som skyldes et bredt og voksende anvendelsesområde. Den vigtigste drivkraft har siden 2002 været efterspørgslen efter diethanolamin til glyphosat-produktionen, triethanolamin til esterquater og monoethanolamin til behandling af træ.
(48)
Forbruget på det frie marked steg med 32 % (eller 60 000 tons) i den betragtede periode med en stigning på 20 % (eller 37 000 tons) mellem 2002 og 2003.
(49)
Hvad angår det bundne marked, steg forbruget med 23 % eller 22 000 tons på grund af øget brug af ethanolamin i produktionsprocesserne for andre kemikalier.
2. Import fra USA, mængde, markedsandel og importpriser
Import fra USA
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
46 075
40 576
40 512
41 088
Indeks
100
88
88
89
Markedsandel
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Importpris i EUR pr. ton
979,63
915,15
975,09
995,55
Indeks
100
93
100
102
Kilde: Eurostats statistikker og besvarelser af spørgeskemaet.
(50)
Den mængde, der blev importeret fra USA til Fællesskabet, faldt med 12 % mellem 2002 og 2003 og er forblevet på samme niveau siden da. Markedsandelen blev fastsat på grundlag af forbruget på det frie marked i Fællesskabet og er faldet fra 24,7 % til 16,7 % i den betragtede periode, hvilket svarer til et fald på 8 procentpoint. Faldet i import og markedsandel mellem 2002 og 2003 faldt sammen med et generelt fald i den gennemsnitlige importpris på 7 %. Mellem 2002 og 2003 havde de eksporterende producenter i USA ikke andel i stigningen i forbruget på det frie marked i Fællesskabet. Heller ikke efter 2003 øgede de eksporterende producenter i USA deres markedsandel, selv om importpriserne steg igen. Når det er sælgers marked, ville en sådan øget tiltrækningskraft normalt have ført til et øget salg, men de eksporterende producenter i USA vendte ikke tilbage til markedet i Fællesskabet som forventet på grund af driftsmæssige problemer og endnu mere fordelagtige vilkår på hjemmemarkedet i USA.
(51)
Det bør bemærkes, at ovennævnte priser fremgår af Eurostats importstatistikker. Disse statistikker skelner ikke mellem de forskellige varesortimenter og indeholder oplysninger om forskellige salgsvilkår, som ikke kan sammenlignes med de vilkår, som andre aktører på markedet i Fællesskabet anvender. En præcis prissammenligning mellem dumpingimport og EF-producenternes priser i samme handelsled blev gennemført, og der redegøres for denne i betragtning 53 nedenfor. I løbet af den betragtede periode steg den gennemsnitlige importpris med beskedne 2 %. Al import til Fællesskabet med oprindelse i USA blev foretaget via forretningsmæssigt forbundne importører, og importpriserne er således overførselspriser inden for selskabsgruppen. I forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse blev det fastslået, at sådanne importpriser var blevet fastsat kunstigt med henblik på i det mindste delvist at afbøde virkningerne af de antidumpingforanstaltninger, der var gældende på daværende tidspunkt. De forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet led betydelige tab i den tidligere undersøgelsesperiode, og den margen, som de opnåede mellem indkøbsprisen (den faktiske importpris) og videresalgsprisen på markedet i Fællesskabet, var ikke tilstrækkelig til at dække de omkostninger, der påløb mellem import og videresalg. Derfor resulterede den tidligere fornyede undersøgelse i en ændring af antidumpingforanstaltningernes form og indførelse af specifikke faste toldsatser pr. ton.
(52)
I forbindelse med denne undersøgelse blev det fastslået, at både de eksporterende producenter i USA og deres forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet havde opnået en fortjeneste i undersøgelsesperioden, og at de forretningsmæssigt forbundne importørers margener var i overensstemmelse med markedsvilkårene. Salgspriserne sammenlignet med den normale værdi og/eller produktionsomkostningerne gav alle de involverede selskaber mulighed for at opnå en tilstrækkelig fortjeneste på markeder præget af høje salgspriser.
(53)
På grundlag af sammenligningen af importprisen, cif, Fællesskabets grænse, ved salg til uafhængige kunder (inklusive antidumpingtold) og EF-erhvervsgrenens priser, ab fabrik, for samme varetype i samme handelsled blev det fastslået, at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev underbudt med mellem 7,3 % og 17,5 %.
3. Import fra andre tredjelande, mængde, markedsandel og importpriser
Import fra andre tredjelande
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
17 596
18 688
12 276
8 773
Indeks
100
106
70
50
Markedsandel
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Importpris i EUR pr. ton
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Indeks
100
94
95
92
Kilde: Eurostats statistikker.
(54)
Importen fra andre tredjelande blev halveret i den betragtede periode. Markedsandelen for de vigtigste øvrige eksportlande, hovedsageligt Rusland og Iran, er rent faktisk blevet marginal. Ifølge brugerindustrien skyldes faldet, at det var vanskeligt at opnå nøjagtigt de ønskede mængder på en præcis leveringsdato i de to nævnte lande.
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion i tons
206 481
242 350
279 307
290 625
Indeks
100
117
135
141
Kapacitet i tons
263 320
273 820
302 070
311 820
Indeks
100
104
115
118
Kapacitetsudnyttelse
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
I den betragtede periode steg produktionen med 41 %. Samtidigt blev kapaciteten udvidet med 18 %, hvilket medførte, at kapacitetsudnyttelsen steg fra 78,4 % til 93,2 %.
(56)
Stigningen i produktionskapaciteten mellem 2002 og 2003 var marginal og afspejler en række effektivitetsforbedringer. Fra 2004 kan der konstateres en mere intensiv afhjælpning af flaskehalsproblemer og nye kapacitetsudvidelser.
Lagerbeholdninger
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
9 543
10 883
10 228
7 596
Indeks
100
114
107
80
(57)
Lagerbeholdningernes størrelse sammenlignes ved slutningen af årene 2002-2004 og varierer til en vis grad alt afhængigt af de indløbne ordrer. Lagerbeholdningen ved slutningen af undersøgelsesperioden er lavere, men viser situationen den 30. juni 2005 og kan derfor ikke fuldt ud sammenlignes med lagerbeholdningerne ved slutningen af de øvrige år. Dette skyldes, at selskaberne planlægger lavere produktion og vedligeholdelse af produktionsanlæggene i sommermånederne, hvor efterspørgslen fra industrielle brugere er ringere.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salgsmængde
130 214
144 103
167 054
175 953
Indeks
100
111
128
135
Markedsandel af det samlede forbrug (inkl. det bundne marked)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Markedsandel på det frie marked
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Salgspris i EUR pr. ton (det frie marked)
801,77
758,49
835,68
936,08
Indeks
100
95
104
117
(58)
EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 35 % i den betragtede periode. Både markedsandelen af det samlede forbrug i Fællesskabet og af forbruget på det frie marked viser, at efter et tab af markedsandele mellem 2002 og 2003 ligger markedsandelen nu stabilt på henholdsvis 48 % af det samlede forbrug i Fællesskabet og 71,3 % af forbruget på det frie marked i undersøgelsesperioden. Gennemsnitsprisen ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder viste et tilsvarende mønster, og efter et fald på 5 % mellem 2002 og 2003 var prisniveauet på det frie marked i undersøgelsesperioden 17 % højere end i 2002.
(59)
Sammenlignet med prisniveauet i undersøgelsesperioden for den tidligere fornyede undersøgelse, som faldt sammen med kalenderåret 1998, var salgspriserne i 2004 og i den nuværende undersøgelsesperiode i gennemsnit henholdsvis 22,7 % og 37,5 % højere end i 1998. Der udstedes ikke fakturaer for den produktion, som er bestemt til det bundne marked, da denne produktion anvendes i integrerede produktionsanlæg.
(60)
Forbruget steg støt i det seneste årti, fra 152 000 tons i 1995 til 367 000 tons i undersøgelsesperioden, hvilket udgør en årlig stigning på 9,7 %. Den seneste stigning i forbruget i den betragtede periode, fra 2002 til undersøgelsesperioden, var på 10,7 % om året sammenlignet med en kapacitetsstigning på 7 % om året. Denne udvikling har begunstiget et højt prisniveau i Fællesskabet og samtidig givet EF-erhvervsgrenen mulighed for at øge kapacitetsudnyttelsesgraden betydeligt fra 78,4 % til 93,2 %, hvilket har medført, at produktionen er steget med 14,5 % om året. I absolutte tal er produktionen steget med 84 000 tons sammenlignet med en stigning i forbruget på 83 000 tons og en kapacitetsudvidelse på bare 48 500 tons.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlige produktionsomkostninger (EUR/ton)
779,53
749,85
746,84
790,60
Indeks
100
96
96
101
(61)
En stor og stigende efterspørgsel sammenholdt med en langsommere kapacitetsudvidelse og en generel reduktion af importen har opretholdt prisniveauet for ethanolamin i Fællesskabet. Derudover er avancen stort set ikke blevet påvirket af de fulde produktionsomkostninger pr. ton i den betragtede periode. Stigningen i produktionsomkostningerne på 5,9 % mellem 2004 og undersøgelsesperioden var en følge af en stigning i prisen på naphta, som er en energibærer, der bruges i produktionen af ethylenoxid, der er det vigtigste råmateriale i produktionen af ethanolamin i Fællesskabet.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
102
103
101
102
Indeks
100
101
99
99
Produktivitet (tons pr. ansat)
2 016
2 354
2 755
2 861
Indeks
100
117
137
142
Lønninger (tusind EUR)
6 860
7 526
8 018
7 598
Indeks
100
110
117
111
Gennemsnitsløn pr. ansat (EUR)
66 976
73 105
79 097
74 797
Indeks
100
109
118
112
(62)
Beskæftigelsen i den del af EF-erhvervsgrenen, som fremstiller samme vare, forblev stabil i den betragtede periode. Størstedelen af produktionsprocessen er automatiseret og derfor ikke arbejdskraftintensiv. Som følge af afhjælpning af flaskehalsproblemer på produktionsanlæggene og konstante forbedringer af disse steg produktiviteten samtidig med 42 % i den betragtede periode.
(63)
I den betragtede periode steg lønningerne med 11 % og nåede toppunktet i 2004, hvilket skyldes bestræbelser på omstrukturering og afskedigelser fra en af de klagende EF-producenters side. Gennemsnitslønnen pr. ansat fulgte et lignende mønster.
Salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Fællesskabet
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salgsværdi (tusind EUR)
104 402
109 301
139 603
164 705
Indeks
100
105
134
158
Produktionsomkostninger (tusind EUR)
101 506
108 056
124 763
139 100
Indeks
100
106
123
137
Rentabilitet
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
I den betragtede periode steg rentabiliteten af salg af den pågældende vare på det frie marked til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Fællesskabet fra 2,8 % i 2002 til 15,5 % i undersøgelsesperioden efter et fald til 1,1 % i 2003. Denne forbedring af rentabiliteten efter 2003 skal ses i sammenhæng med en stabil import fra USA og en stigende efterspørgsel, som har medført en forøgelse af både salgsmængderne og salgspriserne, som i 2004 og undersøgelsesperioden var mere markant end stigningen i produktionsomkostningerne.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringer (tusind EUR)
1 170
9 975
687 478
388 476
Indeks
100
852
58 750
33 198
Investeringsafkast
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
De priser, der opnås i Fællesskabet, er bestemmende for, om selskaberne er tilbøjelige til at øge kapaciteten. I perioden 2002-2003 blev investeringsafkastet ikke betragtet som tilstrækkeligt højt til at retfærdiggøre etablering af yderligere produktionsanlæg. Følgelig nøjedes selskaberne med at afhjælpe flaskehalsproblemer og at forbedre effektiviteten. Den konstant stigende efterspørgsel kombineret med begrænsede kapacitetsforøgelser medførte så høje priser, at det fra 2004 igen blev realistisk at gennemføre investeringsprojekter, som tidligere var blevet lagt på hylden.
(66)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, bør det bemærkes, at ethanolaminproduktionen kun udgør en lille del af den samlede produktion af kemiske produkter i EF-erhvervsgrenen, som hovedsageligt består af store internationale kemikalievirksomheder, som er præget af en høj grad af likviditet, selvfinansiering og kreditværdighed. Generelt havde EF-erhvervsgrenen således ikke større problemer med at rejse kapital.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Likviditet (tusind EUR)
4 842
3 301
16 863
27 596
Indeks
100
68
348
570
Likviditet i procent af omsætningen
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Udviklingen i likviditeten udgør endnu en illustration af sammenhængen mellem prisniveauet, rentabiliteten og investeringsafkastet. Efter lave likviditetsgrader i 2002 og 2003 har EF-erhvervsgrenen siden 2004 igen haft tocifrede tal for likviditeten set i forhold til omsætningen, og likviditeten er for de fleste selskabers vedkommende tilstrækkelig høj til at muliggøre nye investeringer i ethanolaminforretningen.
(68)
EF-erhvervsgrenen udnyttede væksten på markedet i den betragtede periode, hvilket illustreres af stigningen i markedsandelen af det samlede forbrug fra 45,9 % til 48 % og stigningen i markedsandelen på det frie marked fra 69,9 % til 71,3 %.
(69)
Dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden, men dog i et ringere omfang end det, der blev konstateret i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse.
(70)
Som påvist ovenfor har EF-erhvervsgrenen rent faktisk haft mulighed for at rejse sig efter tidligere dumping, navnlig hvad angår salgspriser og rentabilitet.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Eksportmængde (tons)
15 631
15 278
16 709
17 428
Indeks
100
98
107
111
(71)
EF-erhvervsgrenens eksport til tredjelande steg med 11 % i den betragtede periode svarende til en gennemsnitlig stigning på 4 % om året, hvilket stort set svarer til stigningen i forbruget på verdensplan. Det illustrerer, at EF-erhvervsgrenen er konkurrencedygtig på verdensmarkedet.
5. Konklusion om situationen på markedet i Fællesskabet
(72)
Forbruget af ethanolamin på markedet i Fællesskabet steg med 29 %, mens importen fra USA faldt med 11 % i den betragtede periode. Samtidig kunne EF-erhvervsgrenen øge sin salgsmængde og således stabilisere og endog i begrænset omfang øge sin markedsandel.
(73)
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forbedret, hvad angår de fleste økonomiske indikatorer: produktion (+ 41 %), produktionskapacitet (+ 18 %) og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde (+ 35 % eller +45 000 tons) og salgsværdi (+ 58 %), produktivitet, markedsandel (+ 2 procentpoint), likviditet og rentabilitet samt investeringer og investeringsafkast. Stigningen i produktionsomkostningerne pr. ton var lavere end stigningen i salgspriserne. EF-erhvervsgrenen nød desuden godt af væksten på markedet i Fællesskabet og kunne imødekomme den øgede efterspørgsel på verdensmarkedet, idet eksportmængden steg med 11 %.
(74)
På baggrund af den positive udvikling med hensyn til de indikatorer, der vedrører EF-erhvervsgrenen, kan det konkluderes, at situationen kan betragtes som god. Det kunne ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(75)
Der mindes om, at de eksporterende producenter i USA fortsat foretog dumping i undersøgelsesperioden, selv om der i forhold til den tidligere undersøgelse kunne konstateres en reduktion. Bortfald af foranstaltningerne kunne, hvis eksportpriserne blev reduceret tilsvarende, medføre dumpingmargener på mellem 13,4 % og 28,3 % for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, mens det er uvist, hvorledes de ikke-samarbejdsvillige producenter, som stod for 42 % af importen i henhold til den oprindelige undersøgelse, ville reagere. Sidstnævnte, som er pålagt de strengeste antidumpingforanstaltninger, ville have det største incitament til at vende tilbage til markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(76)
Samtidig skønnes det, at der vil være en overskudskapacitet på 90 000 tons på markedet i USA, når de driftsmæssige problemer er løst og skaderne efter orkanen udbedret.
(77)
Det blev derfor konkluderet, at der er risiko for fortsat dumping og for en forøgelse af importmængden, som kan bevirke et pres på Fællesskabets priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne bortfalder.
(78)
Normalt ville en stigning i dumpingimporten medføre et pres på salgspriserne og have negativ betydning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet og den økonomiske genrejsning, som blev konstateret i den betragtede periode. I den forbindelse bør det bemærkes, at prisunderbuddets omfang ville blive betydeligt større, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(79)
Det forventes, at producenterne i USA i et vist omfang vil gå over til at bruge ethylenoxid, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af monoethylenoxid, til produktion af ethanolamin.
(80)
Råmaterialet ethylenoxid bruges i produktionen af andre kemiske produkter eller afledte produkter, hovedsageligt ethylenglycoler og navnlig monoethylenglycol. Da det er meget eksplosivt og giftigt, fremstilles ethylenoxid kun nogle få steder i verden, som er underlagt særlige bestemmelser vedrørende miljø, sundhed, sikkerhed og forsvarsmæssige interesser. Som følge heraf afhænger brugen af ethylenoxid af de afledte produkters markedspris.
(81)
Tidligere fandtes der et vist prismæssigt hierarki: Ethylenprisen var højere end prisen på monoethylenglycol, og prisen på ethanolamin var højere end prisen på både ethylen og monoethylenglycol. Siden slutningen af 2003 er prisen på monoethylenglycol i Fællesskabet dog steget betragteligt, og den blev højere end prisen på ethylen og i visse perioder endog højere end priserne på ethanolamin. Som følge heraf er ethylenoxid i stigende grad blevet brugt i produktionen af monoethylenglycol, hvorved udbuddet af ethylenoxid er blevet relativt begrænset, hvilket også har bidraget til at holde ethanolaminpriserne på et relativt højt niveau.
(82)
En række lande i Mellemøsten investerer dog for tiden i kapacitet til naphta-baseret produktion af ethylenglycol. Det forventes, at ny produktionskapacitet for monoethylenglycol vil blive taget i drift i Kuwait (med deltagelse af Dow Chemical), Saudi-Arabien og Iran inden længe. Da naphta er et oliebaseret materiale, vil disse lande have en klar konkurrencemæssig fordel, hvad angår omkostninger. Det er derfor rimeligt at forvente, at prisen på monoethylenglycol vil falde på kort sigt, og at producenterne i USA vil få begrænset deres muligheder for at sælge monoethylenglycol navnlig i Asien, hvor den kinesiske tekstil- og polyesterindustri allerede står for mere end 30 % af forbruget af monoethylenglycol på verdensplan. Dette ville navnlig blive tilfældet for en af de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, som på nuværende tidspunkt står for en stor del af eksporten af monoethylenglycol til Asien. Følgelig kan det forventes, at producenterne i USA vil satse mere på produktion af ethanolamin, hvorved der vil blive udøvet et pres på priserne og skabt et behov for at finde yderligere kunder uden for hjemmemarkedet i USA, dvs. på markedet i Fællesskabet.
(83)
Hvis EF-erhvervsgrenens nuværende stabile situation tages i betragtning, afhænger fornyet skade forårsaget af et pres på priserne også af omfanget af prisfaldet og udviklingen med hensyn til andre faktorer som f.eks. produktionsomkostningerne og muligheden for at overvælte omkostningsstigninger på kunderne. I den forbindelse blev det undersøgt, hvordan situationen var efter undersøgelsesperioden.
(84)
Der blev indsamlet yderligere oplysninger for at kontrollere, om de konklusioner, der var blevet draget på grundlag af analysen af den betragtede periode, navnlig undersøgelsesperioden, stadig gjaldt i anden halvdel af 2005 og de første fem måneder i 2006.
(85)
I anden halvdel af 2005 fortsatte priserne på markedet i Fællesskabet for alle typer ethanolamin med at stige med mellem 11,4 % og 14,7 %. Den gennemsnitlige prisstigning på markedet i USA var endnu mere udtalt, idet den var på 22 %. Skaderne efter orkanen i Louisiana var den vigtigste årsag til, at der med mellemrum forekom mangler på hjemmemarkedet i USA.
(86)
Denne udvikling fortsatte i de første fem måneder i 2006, men i markant ringere omfang: Priserne på markedet i Fællesskabet steg med mellem 2,8 % og 4 % og på hjemmemarkedet i USA med 9,9 %, hvilket viser, at der efterhånden blev fundet en løsning på de lokale problemer vedrørende driften og skaderne efter orkanen.
(87)
Sammenlignet med undersøgelsesperioden steg oliepriserne markant i anden halvdel af 2005 og var i gennemsnit ca. 30 % højere, hvilket yderligere påvirkede omkostningerne til naphta, som begyndte at stige i anden halvdel af undersøgelsesperioden (første halvdel af 2005). Det ser ud til, at det tager længere tid, før de amerikanske priser ved import til Fællesskabet tilpasses stigningen i råmaterialepriserne, hvilket dels skyldes, at kontraktpriserne tilpasses langsommere, og at der gøres en indsats for at beskytte markedsandelen, og dels skyldes, at de amerikanske producenters produktionsanlæg er gasbaserede og ikke naphtabaserede, hvilket får betydning, fordi stigningen i gaspriserne har været langsommere end stigningen i olieprisen.
(88)
Oliepriserne fortsatte med at stige 10 % i gennemsnit i de første fem måneder af 2006, hvilket fik negativ betydning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet, da det kunne konstateres, at stigningen i salgspriserne fladede ud.
(89)
Undersøgelsen af begivenhederne efter undersøgelsesperioden tyder på, at der indtraf et vendepunkt med hensyn til udviklingen på ethanolaminmarkedet i Fællesskabet. Salgspriserne synes at have nået et loft, og for visse ethanolamintypers vedkommende er der endog tale om et lille fald. Der er tegn på, at det ikke er let at omvælte stigninger i produktionsomkostningerne på kunderne i form af højere salgspriser. På nuværende tidspunkt står det dog ikke klart, i hvilket omfang de stigende produktionsomkostninger og presset på rentabiliteten vil medføre, at EF-erhvervsgrenen påføres skade på mellemlang sigt.
(90)
Hvis foranstaltningerne bortfalder, er der på kort sigt sandsynlighed for en betydelig forøgelse af den amerikanske dumpingimport i Fællesskabet med et pres på priserne til følge.
(91)
På mellemlang sigt kunne denne situation blive forværret af stigningen i ethanolamin-produktionen i USA som følge af de reducerede muligheder for salg af monoethylenglycol, som ville tvinge producenterne i USA til at finde yderligere markeder og således til at omdirigere større mængder til markedet i Fællesskabet.
(92)
Stigningen i salgspriserne, som tilsyneladende blev bragt til ophør i begyndelsen af 2006, og stigningen i produktionsomkostningerne på grund af udviklingen i oliepriserne synes også at have negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens rentabilitet.
(93)
Alle disse faktorer tyder på, at der er sandsynlighed for fornyet skade. I forbindelse med ovennævnte konklusioner er der dog taget udgangspunkt i begivenheder, som forventes at indtræffe på mellemlang sigt.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(94)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser som helhed. Fastlæggelsen af Fællesskabets interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(95)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(96)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der sandsynligvis fortsat vil finde dumping sted og blive forvoldt fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(97)
Der skal gøres opmærksom på, at det er blevet fastslået, at der stadig forekom dumping i undersøgelsesperioden, at der er sandsynlighed for fortsat dumping af den pågældende vare med oprindelse i USA, og at der er risiko for, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade.
(98)
EF-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, hvilket bekræftes af den positive udvikling med hensyn til de fleste økonomiske indikatorer, herunder navnlig rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. De antidumpingforanstaltninger, der er blevet indført tidligere, har bidraget til det nuværende prisniveau på markedet i Fællesskabet og har givet EF-erhvervsgrenen mulighed for igen at opnå en rentabilitet, der giver et investeringsafkast, der er tilstrækkeligt til, at nye kapacitetsinvesteringer bliver økonomisk mulige. Navnlig INEOS, en eksporterende producent i USA, som efter opkøbet af Innovene i praksis blev en EF-producent, har meddelt, at der vil blive foretaget betydelige investeringer i Fællesskabet. Bevarelse af foranstaltningerne ville også bidrage til at opretholde dette investeringsprojekts rentabilitet. Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne mod dumpingimporten fra USA.
3. Importørernes og forhandlernes/grossisternes interesser
(99)
Da ingen af forhandlerne eller grossisterne udviste samarbejdsvilje, blev det konkluderet, at bortfald eller opretholdelse af foranstaltningerne ikke påvirker disse parter i nævneværdig grad. Derudover kunne det på grundlag af undersøgelsen ikke konstateres, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører; al import til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i USA synes at foregå via importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i USA.
(100)
Opretholdelse af foranstaltningerne vil ikke ændre den nuværende situation for de forretningsmæssigt forbundne importører, som ifølge undersøgelsen opnåede overskud i undersøgelsesperioden, der er i overensstemmelse med de marginer, der gør sig gældende på markedet. Bortfald af foranstaltninger kunne naturligvis være i de forretningsmæssigt forbundne importørers interesse, forudsat at salgsprisen over for kunderne ikke ville blive påvirket, og at de eksporterende producenter fra USA ikke ville gøre krav på en del af eller hele den ekstra fortjeneste, samtidig med at de fastsætter prisen for de forretningsmæssigt forbundne importørers køb af ethanolamin.
4. De industrielle brugeres interesser
(101)
Da opretholdelse af foranstaltningerne vil udgøre den anden forlængelse af antidumpingforanstaltningerne, blev der i særlig grad fokuseret på de industrielle brugeres interesser.
(102)
Kun brugere fra esterquat-industrien (blødgøringsmidler) gav sig til kende i forbindelse med denne undersøgelse. En enkelt industriel bruger, som stod for ca. 14 % af den samlede import fra USA i undersøgelsesperioden, besvarede spørgeskemaet, mens to andre tilkendegav deres synspunkter og fremsendte oplysninger om omkostningsstrukturen for produktion af færdigvarerne. Esterquater produceres på grundlag af triethanolamin og bruges som blødgøringsmidler, der markedsføres af de såkaldte sæbefabrikanter som f.eks. Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser og Colgate. Disse industrielle brugere påstår, at stigningen i prisen på triethanolamin udgør en trussel mod deres forretning, og at der er forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet. Begge problemer ville blive løst, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Ydermere er den fremtidige produktion i Fællesskabet angiveligt i fare, hvis rentabiliteten i esterquat-industrien ikke forbedres.
(103)
Det blev fastslået, at i undersøgelsesperioden udgjorde triethanolamin 23 % af de samlede produktionsomkostninger for esterquater i forhold til 22 % i 2003, men overordnet set kunne situationen sammenlignes med situationen i 2002, som var det første år i den betragtede periode. På grund af den prisudvikling, der efter undersøgelsesperioden er konstateret med hensyn til triethanolamin, forventes triethanolamins betydning for de samlede omkostninger for færdigvaren at blive endnu større. Det er klart, at bortfald af antidumpingforanstaltninger i det mindste på kort sigt vil lette den omkostningsbyrde, der er forbundet triethanolamin som råmateriale. Hvis det antages, at bortfald af foranstaltningerne i fuldt omfang giver sig udslag i lavere indkøbspriser, vil denne reduktion af omkostningerne mindske udgifterne til triethanolamin med ca. 7 %. Virkningen for de samlede produktionsomkostninger for færdigvarerne ville være en reduktion på ca. 1 % og en forbedring af rentabiliteten i samme størrelsesorden.
(104)
Det blev konstateret, at rentabiliteten i esterquat-industrien rent faktisk er blevet forringet fra ca. 18 % til 8 % i den betragtede periode. Faldet i salgspriserne for esterquater på 6 % i den betragtede periode synes dog at have været den mest betydningsfulde faktor og har medført, at produktionsomkostningernes relative betydning for salgspriserne er steget med 10 %. Sektoren synes at bevæge sig mod øst, navnlig til Rusland, hvor der generelt kan findes billigere løsninger, og hvor det mere specifikt er billigere at købe »phthalo-fedtsyre«, som er det andet vigtige råmateriale. Dette produkt, der hidrører fra kvæg, kan erstattes med det vegetabilske stof »palmeoliestyrol«, som der er et større udbud af østpå. Derudover anvender sæbefabrikanterne af hensyn til effektiviteten kun lokale leverandører, hvilket muligvis kan være hovedårsagen til en eventuel flytning af aktiviteter til lande uden for Fællesskabet.
(105)
Sluttelig blev påstanden om forsyningsmangel, hvad angår triethanolamin, på markedet i Fællesskabet undersøgt og fundet ubegrundet, da visse producenter havde fremsat tilbud, som ikke var blevet accepteret af de pågældende brugere.
(106)
Selv om det anerkendes, at den stigende pris på triethanolamin har presset produktionsomkostningerne i vejret for færdigvarerne fra de industrielle brugere, der gav sig til kende, er dette pres ret begrænset, og bortfald af antidumpingforanstaltningerne ville kun afhjælpe dette i meget begrænset omfang. Det blev fundet, at andre faktorer som f.eks. udgifterne til andre råmaterialer og kundernes krav var af langt større betydning. Det blev derfor konkluderet, at opretholdelse af foranstaltningerne kun ville få ringe betydning for de industrielle brugere.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(107)
Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har bidraget til EF-erhvervsgrenens genrejsning. EF-erhvervsgrenen vil kunne drage fordel af opretholdelse af foranstaltningerne, idet den vil kunne opretholde de nuværende fortjenstgivende priser, som giver mulighed for yderligere investeringer. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det bringe genrejsningsprocessen i fare. Det er derfor i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne.
(108)
Der synes ikke at findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ingen ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere/grossister gav sig til kende. Al import med oprindelse i USA foretages via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, og det blev konstateret, at disse opnåede overskud, som var i overensstemmelse med markedsvilkårene, i undersøgelsesperioden, mens foranstaltningerne var gældende.
(109)
De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes økonomiske situation. På grundlag af de oplysninger, der er blevet indsamlet i forbindelse med denne undersøgelse, synes eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltningerne ikke at stå i misforhold til den fordel, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten.
(110)
For så vidt angår Fællesskabets interesser konkluderes det derfor, at der ikke er tvingende årsager til ikke at opretholde de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.
(111)
Det findes derfor hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(112)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte underretning.
(113)
Undersøgelsen viste, at der er overskudskapacitet i det pågældende land, og at dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens situation, hvad angår de fleste skadesfaktorer, blev forbedret i den betragtede periode, hvilket hovedsageligt skyldes gunstige markedsvilkår på verdensplan. Med henvisning til den positive udvikling i EF-erhvervsgrenens økonomiske situation kunne det ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fornyet skade viste dog, at en række faktorer som f.eks. overskudskapacitet i USA, reducerede muligheder for salg af monoethylenglycol og situationen på ethanolamin-markedet på verdensplan og i Fællesskabet peger på, at der er sandsynlighed for, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade på mellemlang sigt.
(114)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1603/2000, senest ændret ved en meddelelse vedrørende den faste antidumpingtold, der finder anvendelse over for INEOS (7), bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det fastslås ydermere, at foranstaltningerne kun bør opretholdes i en periode på yderligere to år.
(115)
På den ene side er der sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, fordi i) de amerikanske eksporterende producenters dumping er fortsat på trods af de gældende foranstaltninger, og fordi ii) der forventes en øget import til Fællesskabet på grund af den overskydende produktionskapacitet på 90 000 tons i USA, som bliver operationel igen inden udgangen af 2006, og som ikke matches af en tilsvarende efterspørgsel på hjemmemarkedet. Derudover har den største ikke-samarbejdsvillige producent i USA, som for nærværende er pålagt den største antidumpingtold og derfor også har det største incitament til at vende tilbage til markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder, det nødvendige distributionsnet, fordi den pågældende producent også sælger andre kemiske produkter på markedet i Fællesskabet.
(116)
På den anden side forventes overskudskapaciteten i USA at forsvinde gradvist, når vi nærmer os 2010, og den kapacitetsudvidelse, som en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA har planlagt i Fællesskabet, skal efter planen kunne udnyttes inden udgangen af 2008, dvs. om to år. Sidstnævnte betragtninger kombineret med den fortsatte usikkerhed om, hvordan udviklingen i oliepriserne påvirker EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og rentabilitet, retfærdiggør, at foranstaltningerne kun opretholdes i yderligere to år.
(117)
Kommissionen vil efter denne periode på to år om nødvendigt på eget initiativ indlede en ny undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin henhørende under KN-kode ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (Taric-kode 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (Taric-kode 2922120010) og 2922 13 10 (triethanolamin) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de ovenfor nævnte varer fremstillet af nedenfor nævnte selskaber:
Land
Selskab
Specifik fast told
Amerikas Forenede Stater
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Taric-tillægskode A115)
59,25 EUR pr. ton
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(Taric-tillægskode A145)
69,40 EUR pr. ton
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Taric-tillægskode A116)
111,25 EUR pr. ton
Alle andre selskaber
(Taric-tillægskode A999)
111,25 EUR pr. ton
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
4. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (8), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på to år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2006.
A TANÁCS 1583/2006/EK RENDELETE
(2006. október 23.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
1994 februárjában a Tanács a 229/94/EK rendelettel (2) az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) származó etanol-aminok (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A vám formája az etanol-amin három fajtájára, azaz a monoetanol-aminra (a továbbiakban: MEA), dietanol-aminra (a továbbiakban: DEA) és trietanol-aminra (a továbbiakban: TEA) alkalmazott, a minimumár alapján meghatározott változó vám volt.
(2)
A Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) kérelmét követően 1999 februárjában az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot indítottak. Az 1603/2000/EK rendelettel (3) a Tanács elvégezte ezeket a felülvizsgálatokat, és az USA-ból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket hozott. Az intézkedések formája megváltozott, mivel az etanol-amin valamennyi formájára tonnánként egyedi rögzített vám lépett életbe. Az egyedi dömpingellenes vám három kedvezményezett vállalata közül kettő a Dow Chemical Company és a Union Carbide Corporation volt.
(3)
A Dow Chemical Company etanol-amin üzletének az INEOS LLC nevű vállalatba történő kivonása után a Dow Chemical Companyra alkalmazandó tonnánkénti 69,40 eurós egyedi dömpingellenes vámot az INEOS LLC-re ruházták át (4). Mivel azonban a Dow Chemical Company 2001. február 6-án felvásárolta a Union Carbide Corporation összes részesedését, amely vállalat tonnánként 59,25 eurós egyedi dömpingellenes vámban részesült, a Dow Chemical Company még mindig aktív az etanolamin-üzletben. A Union Carbide Corporation még mindig létezik, de a Dow Chemical Company csoport részévé vált, és már nem folytat független termelési tevékenységet.
2. Hatályvesztési felülvizsgálati kérelem
(4)
Miután 2004 novemberében értesítést (5) tett közzé az USA-ból származó etanol-aminok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről, a Bizottsághoz 2005. április 25-én felülvizsgálat iránti kérelem érkezett be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban.
(5)
A kérelmet a CEFIC nyújtotta be, az etanol-amin teljes közösségi termeléséből jelentős részt - ebben az esetben több mint 75 %-ot - képviselő közösségi termelők nevében.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint eljárás megindításáról szóló értesítésestigation (6) megjelentetését követően vizsgálatot indított.
3. A vizsgálat
(7)
A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság szolgálatai hivatalosan értesítették a közösségi termelőket, az amerikai exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, az ismert érdekelt felhasználó iparágakat, valamint az USA hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(8)
A Bizottság szolgálatai minden ismert érintett félnek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet kérelmeztek, kérdőívet küldtek.
(9)
A Bizottság egyben lehetőséget adott a közvetlenül érintett feleknek, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(10)
A kérdőívekre két amerikai exportáló termelőtől és kilenc kapcsolódó közösségi importőrétől, egy svájci kapcsolódó importőrtől, három közösségi termelőtől (a továbbiakban: kérelmező közösségi termelők) és egy közösségi ipari felhasználótól érkezett válasz. Az egyik közösségi termelő nem válaszolt teljes mértékben a kérdőívre, és csak korlátozott információt nyújtott be, illetve két közösségi ipari felhasználó is ismertette álláspontját.
(11)
A Bizottság szolgálatai a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének meghatározásához és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek tűnő minden információt felkutattak és ellenőriztek. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyén:
a)
Kérelmező közösségi termelők
BASF AG, Ludwigshafen, Németország
Innovene Europe Ltd., Staines, Egyesült Királyság
SASOL GmbH, Marl, Németország
b)
Exportáló termelők az USA-ban
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Texas, USA
c)
Kapcsolódó importőrök a Közösségben
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanyolország
INEOS Oxide Ltd., Antwerpen, Belgium
d)
Kapcsolódó importőr Svájcban
Dow Europe GmbH, Horgen, Svájc
e)
Ipari felhasználók a Közösségben
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanyolország
4. A vizsgálati időszak
(12)
A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2004. július 1-je és 2005. június 30-a közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: érintett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(13)
Az érintett termék azonos a korábbi vizsgálatok érintett termékével. Az etanol-aminok az etilén-oxid (a továbbiakban: EO) - amely az etilén és az oxigén reakciójának az eredménye - ammóniával történő reakciója során képződnek. Ez a szintézis háromféle reakcióhoz és három különböző típusú etanol-aminhoz vezet: a monoetanol-aminhoz (MEA), a dietanol-aminhoz (DEA) és a trietanol-aminhoz (TEA), attól függően, hogy az EO hányszoros kötésben vesz részt. A kombinációk maximális számát, azaz hármat, az ammóniában a hidrogénelemek száma adja. A három különböző típus aránya a teljes termelésben a termelési berendezések tervezésétől függ, de bizonyos mértékben az ammónia és az EO arányának (moláris arány) megválasztásával is lehet szabályozni. A közösségi berendezések rendszerint energiahordozóként a naftán alapulnak, míg az amerikai berendezések földgázalapúak.
(14)
Az érintett terméket köztes termékként és/vagy adalékanyagként használják tisztítószerekben és testápoló termékekben alkalmazott felületaktív anyagokhoz, kozmetikumokhoz, műtrágyához és növényvédő szerekhez (glifoszát), korroziógátló anyagokhoz, kenőolajakhoz, textilipari segédanyagokhoz és lágyítószerekhez (kvartener észtervegyületek), fényképészeti vegyszerekhez, a papír- és fémiparban, a cementgyártáshoz aprító és kötő segédanyagként és gáztisztítás során abszorbciós segédanyagként (a savak eltávolításával a gáz tisztítása). 2004 vége/2005 eleje óta a terméket egyre inkább használják fakezelésre is. Végül a terméket maguk a termelők vagy kapcsolódó termelőik is használhatják etilén-aminok előállításához.
2. A hasonló termék
(15)
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan kimutatták, hogy az amerikai és a Közösség számára értékesített érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságait tekintve azonos a Közösségben a közösségi termelők által előállított és értékesített termékkel, és e termékek között felhasználásukat tekintve nincs különbség. Arra is fény derült, hogy az USA-ban előállított és a Közösség számára értékesített érintett termék azonos az USA hazai piacán értékesített termékkel. Ezért e termékek mindegyikét az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(16)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, vajon történik-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
1. Előzetes megjegyzések
(17)
A panaszban említett négy amerikai exportáló termelő közül kettő működött együtt a vizsgálat során.
(18)
A két együttműködő exportáló termelő a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló behozatal 100 %-át képviselte, amely 41 000 tonnát tett ki. Az USA-ból származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatala a felülvizsgálati időszakban a közösségi fogyasztás 16,7 %-át képviselte, amely csökkenést jelent a korábbi vizsgálati időszak (1998) 29 %-ához képest.
2. A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal dömpingje
(19)
A két együttműködő amerikai exportáló termelőt illetően az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az USA hazai piacán a nem kapcsolódó vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján az érintett termék minden típusára rendes értéket állapítottak meg, mivel ezek az értékesítések elegendő mennyiségűnek bizonyultak, és a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül történtek.
(20)
Az eredeti és a korábbi felülvizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat ismét arra mutatott rá, hogy a két együttműködő amerikai exportáló termelő kapcsolódó vállalatokon keresztül exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Ebből következően az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon árak alapján számították ki, amelyet az importált termék független vevőnek történő első közösségi értékesítésekor alkalmaztak. Engedményeket tettek a behozatal és a viszonteladás között minden felmerülő költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségben az importáló vállalatok által realizált nyereséget.
(21)
A rendes értéket összehasonlították az érintett termék minden típusa esetében az átlagos exportárakkal gyártelepi alapon és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban és az igazságos összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni szállításokra, a késleltetett engedményekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és importvámokra vonatkozóan, amelyeket mind levontak a viszonteladási árakból, hogy rekonstruálhassák a gyártelepi alapot.
(22)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása terméktípusonként a súlyozott átlagos rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szinten a súlyozott exportárak közötti összehasonlítás alapján történt. Ez az összehasonlítás a felülvizsgálati időszak alatt dömpinget mutatott ki, bár a korábbi felülvizsgálat által megállapítottnál alacsonyabb szinten. A CIF-érték százalékos arányában kifejezett, súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a közösségi határon az INEOS esetében 4,8 % és a Dow Chemical esetében 20,3 % volt.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(23)
A felülvizsgálati időszak során a dömping meglétének elemzése mellett megvizsgálták a dömping folytatódásának valószínűségét.
(24)
Az intézkedések megszüntetése lehetővé tenné, hogy az exportőrök csökkentsék exportáraikat. Az exportárak csökkentése az amerikai terméket vonzóbbá tenné a közösségi piacon. Ha az exportárakat a vámok szintjével arányosan csökkentenék, a felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet az INEOS esetében 13,4 %, a Dow Chemical esetében pedig 28,3 % lenne.
(25)
Becslések szerint a felülvizsgálati időszakban az USA-ban a kihasználatlan termelési kapacitás megközelítőleg 90 000 tonna. Mindezt a két együttműködő exportáló termelőtől és a vezető piaci lapoktól származó információk alapján számították ki. Az USA-ban a 650 000 tonnás becsült beépített teljes kapacitással összehasonlítva az 560 000 tonnás teljes becsült teljesített kereslettel és a saját felhasználással 86 %-os kapacitáskihasználásra enged következtetni, amely a felülvizsgálati időszak során a kedvező piaci feltételek tekintetében igen alacsony. A viszonylag alacsony kapacitáskihasználási arány egyes termelőüzemek működésbeli problémáinak a következménye volt. A 90 000 tonnás tartalékkapacitást össze kell hasonlítani a felülvizsgálati időszak alatt az USA-ból a Közösségbe exportált mennyiséggel (41 088 tonna) és a teljes közösségi felhasználással (246 670 tonna). Más szóval jelentős potenciál van az USA-ból származó export növelésére és a közösségi piac nagy részének átvételére. A Közösségbe irányuló növekedett export valószínűsége még alátámasztható a 2006. évi mexikói és brazíliai 45 000 tonnás kapacitásbővítéssel, ugyanis mindkét ország az amerikai termelők fontos exportpiaca.
(26)
Van némi felhasználható tartalékkapacitás tehát, amelyet fel lehetne használni több etanol-amin termelésére, és értékesíteni lehetne a közösségi piacon, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék.
(27)
Az etanolamin-piacot 2000-2001-ben a DEA-kereslet erőteljes növekedése jellemezte, amelyet az idézett elő, hogy a DEA-t olyan glifozát gyomirtó szerek előállításához használták fel, amelyek alkalmasak az ilyen gyomirtókkal szemben ellenálló, genetikailag módosított takarmánynövények kezelésére. A TEA-keresletet elsősorban a cementágazatban történő és a lágyítószerek termelői általi felhasználása határozza meg. 2004 óta a MEA-piac jelentősen megnőtt egy 2005. január 1-jén életbe lépett amerikai rendeletet követően, amely a fakezelésre betiltotta az alternatív fémalapú termékek használatát, és ez további kb. 80 000 tonnás MEA-keresletet eredményezett. Következésképpen az etanol-aminok globális árszintje a nagy kereslet miatt magas.
(28)
A vizsgálat kimutatta, hogy az amerikai hazai árak átlagosan magasabbak, mint a közösségi piac értékesítési árai. Az ipari felhasználók látszólag hasonló körülményeket tapasztalnak mindkét piacon, mivel ezek gyakran multinacionális vállalatok, amelyek globális alapon tárgyalták meg beszerzésüket, és olyan beszállítókat választanak ki, amelyek hasonló mennyiségben képesek szállítani. Az amerikai hazai ár azonban az etanol-aminok mindegyik típusa esetében magasabbnak bizonyult a kereskedők és a szolgáltatók számára. Ez a fajta értékesítés az amerikai hazai piacon általában azonnali alapon történik, míg a közösségi piacon az értékesítés inkább határozott időtartamú szerződéses alapon történik. Ez arra utal, hogy a közösségi eladási árak hosszabb időszakra kerülnek megállapításra, és stabilabbak.
(29)
A két együttműködő exportáló termelő kereskedők és szolgáltatók felé történő értékesítése az amerikai hazai piacon értékesített mennyiség csupán 13 %-át, valamint a közösségi piacon történő értékesítés 32 %-át képviseli, de az amerikai hazai árak átlagosan 35 %-kal magasabbak a közösségi áraknál ezen a kereskedelmi szinten. Ez alátámasztotta azt az eredményt, hogy a kereskedők és szolgáltatók felé történő értékesítés azonnali jellegéből adódóan az amerikai hazai árak gyorsabban alkalmazkodnak az áringadozásokhoz. Következésképpen a növekvő árak fényében az amerikai hazai árak a közösségi áraknál tendenciájukat tekintve valamivel magasabb lesznek. Másfelől azonban a kereskedelem e szintje az értékesítés kisebb részét teszi ki az amerikai hazai és a közösségi piacon egyaránt.
(30)
Az ipari felhasználók tekintetében, akik a vevők többségét jelentik, az intézkedések beszüntetése valószínűleg nem befolyásolná az etanol-amin közösségi piacon történő értékesítési árszintjét, mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedések terhét az amerikai exportáló termelők viselték. Ilyen forgatókönyv esetén ez utóbbi nyereségesebb értékesítést érhet el, és arra lenne ösztönözve, hogy növelje a közösségi piacra irányuló exportot. Ezek az ipai felhasználók azonban az intézkedések beszüntetését alkudozási eszközként használhatják, hogy alacsonyabb árakat érhessenek el az amerikai exportáló termelőktől és a közösségi gazdasági ágazattól egyaránt.
(31)
Az érintett termék exportárai más nagy exportpiacokon, úgymint Kanadában és Dél-Amerikában, nem mutatnak szabályszerűséget. Az eladási árak az értékesítési körülményektől függően időnként alacsonyabbak, időnként pedig magasabbak, mint az USA-ban és a közösségi piacon. A kisebb mennyiségű szállítmányok rendszerint magasabb eladási árakat vonnak maguk után.
(32)
Összefoglalva tehát mindkét együttműködő exportáló termelő esetében elvileg az amerikai piac marad a legfontosabb értékesítési piac. Mivel azonban a felülvizsgálati időszak alatt a termelés 17 %-át exportálták, a Közösség és a világ más tájain történő értékesítés továbbra is fontos szerepet játszik az általános felhasználásban és a beépített termelési kapacitás nyereségességében.
(33)
Rövid távon a két együttműködő amerikai termelőt illetően a behozatali mennyiség várhatóan legalább stabil marad. Valójában még a hatályban maradó intézkedések mellett és az amerikai piac vonzó körülményei ellenére is folytatják a közösségi hátterű ügyfelek kiszolgálását. Az Innovene átvétele után, amelynek termelőüzemei a Közösségben találhatók, az INEOS amerikai termelőtől esetleg az exportmennyiségek csökkentése várható, ha a vállalat elhárítaná a megszerzett termelőüzemek működése előtt álló akadályokat, és kiterjesztené a Közösségben új kapacitás kiépítésével, amely 2008 előtt várhatóan még nem lesz működőképes. Ugyanakkor az amerikai exportáló termelők addigra már várhatóan helyreállítják a 2005 második felében pusztító hurrikán okozta károkat, és 2006 második felére/2007 elejére teljesen működőképesek lesznek, így további mennyiségeket termelnek, amelyeket a közösségi piacon értékesíthetnek.
(34)
Az együttműködést megtagadó amerikai termelőket illetően, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt az amerikai termelési kapacitás 27 %-át tették ki, nem zárható ki, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén újra exportálnának a Közösségbe.
(35)
Vizsgálatot végeztek a Közösségben, az USA-ban és a világ többi táján a kereslet és a termelési kapacitás lehetséges középtávú (maximum öt év) alakulásáról is. Azt is megvizsgálták, hogy a kereslet és a kínálat várható helyzete hogyan befolyásolná a közösségi árszinteket. Az alábbi preambulumbekezdésekben található összes számadat a BASF, Dow és INEOS vállalattól, valamint a vegyipar vezető PCI- és Tecnon-referenciakiadványaiból származó információkon alapul.
(36)
Figyelembe véve mind az amerikai, mind a közösségi termelők előrejelzéseit a jövőbeli keresletről és termelési kapacitásról, a közösségi piac növekedése előreláthatóan kisebb lesz, mint a világ többi táján. Az előrejelzett közösségi éves átlagos növekedési arány középtávon kb. 3 %-ra tehető, míg Ázsiában 7 % és világszerte 4,2 %.
(37)
2004-ben az európai piacon a kereslet kb. 40 000 tonnával meghaladta a közösségi beépített termelési kapacitást. Az USA-ban fordított helyzet állt elő, ugyanis a meglévő kapacitás kb. 90 000 tonnával több volt a termék tényleges felhasználásánál és értékesítésénél, ami mindenesetre nem befolyásolta kedvezőtlenül a magas árszinteket, mert a meglévő magas globális árszint és a működésbeli termelési problémák korlátozták a vevők felé irányuló ellátást. Az előre jelzett növekedési arányt a bejelentett kapacitásbővítéssel összevetve 2008-tól várhatóan a közösségi piacon a kínálathoz képest többletkapacitás jelentkezik, elsősorban a Közösségben, az INEOS beruházási terveinek valószínű végrehajtása miatt, ami a Közösségben negyedével-harmadával növelné a beépített kapacitást. Ez a kapacitásbővítés 2008 eleje előtt nem valószínű, hogy létrejön. Noha egy ilyen kapacitásnövelés ezzel egy időben részben kompenzálható a Közösségbe irányuló behozatal csökkentésével és a közösségi termelők exportértékesítésének növelésével, a Közösségben valamennyi termelő teljes beépített kapacitása 2008-ban meghaladná a közösségi piac keresletét.
(38)
A Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok alapján az USA jelenlegi többletkapacitása várhatóan fennmarad, legalábbis rövid távon, mert a hazai kereslet - bár növekedőfélben van - nem fogja felélni az újra felhasználhatóvá váló tartalékkapacitást. Hosszabb távon 2010-ig a többletkapacitás várhatóan megszűnik, ami csökkenti az amerikai termelők exportálási kedvét. Ezzel egy időben Ázsiában jelentős hiányt jósolnak. Ez azzal igazolható, hogy a Dow Chemical a Petronasszal közös vállalatot alkotott Optimal néven, és Malajziában 75 000 tonnás kapacitást épített ki, amelyet az ázsiai etanolamin-piac ellátására szántak.
(39)
Általánosságban 2010-re a globális termelési kapacitás valószínűleg kb. 1 300 000 tonnáról 1 785 000 tonnára emelkedik. Ideértendő a kiépített új kapacitás a Közösségben (+ 205 000), az USA-ban (+80 000), Szaúd-Arábiában (+ 100 000) és Ázsiában (+ 100 000). 4,2 %-os előre jelzett növekedési arány mellett 2010-re a globális kereslet 1 550 000-1 700 000 tonnára nőne. Tekintettel arra, hogy bizonyos mennyiségű többletkapacitás karbantartási célú leállítás miatt mindig felhasználásra kerül, így tartalékra mindig szükség van, a 2010-re szóló előrejelzés a Közösségben többletkapacitást, az USA-ban egyensúlyt, valamint Ázsiában és a világ többi táján hiányt mutat. Összegezve tehát, a különféle kapacitásbővítések nem teszik valószínűvé azt, hogy az amerikai exportáló termelők dömpingelt exporttal árasztanák el a közösségi piacot, mivel globális szinten a kereslet és kínálat valószínűleg kiegyenlítődik. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez az értékelés a középtávú tendenciákra utal, azaz a 2008-2010 közötti időszakra terjed ki. Mivel ez az elemzés igen bizonytalan, a megismétlődés vizsgálatában jelentett súlya kisebbnek tekintendő a valószínű rövid távú tendenciák elemzésének a súlyánál.
(40)
Emlékeztetőül, a felülvizsgálati időszak alatt mindkét együttműködő exportáló termelő esetében dömpinget tapasztaltak, de kisebb mértékben, mint a korábbi felülvizsgálat során.
(41)
A korábbi felülvizsgálattal összehasonlítva az amerikai behozatal piaci részesedése 29 %-ról 16,7 %-ra csökkent. Úgy tűnik, hogy az USA-ban 90 000 tonna tartalékkapacitás van, a vizsgálati időszak alatt az alacsony kihasználási arány ideiglenes események következménye, és az amerikai beépített kapacitás 27 %-os becsült kihasználtsága együttműködés hiányában nem vizsgálható meg. Nem zárható ki egyértelműen, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az együttműködést megtagadó termelők dömpingelt árakon ne jelennének meg újra a közösségi piacon. Bár az amerikai piacon a kereslet várhatóan nagyobb lesz, mint a Közösségben, a többletkapacitást az USA várhatóan csak középtávon képes felvenni. Ezenkívül a beépített termelési kapacitások nyereségességének fenntartása érdekében az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelenleg minden termelőnek az áll érdekében, hogy növelje a közösségi piacra irányuló értékesítését.
(42)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tehát valószínű a dömping folytatódása és az importált mennyiség növekedésének veszélye, amely esetlegesen árleszorító hatást eredményez a Közösségben, legalábbis rövid távon.
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(43)
A három kérelmező közösségi termelő teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. A felülvizsgálati időszak során a közösségi termelés 80 %-át képviselték. Még egy további közösségi termelő nyújtott be információkat, elsősorban termelésére vonatkozóan, de nem töltötte ki teljesen a kérdőívet. Ezért az együttműködést megtagadó termelőnek kellett tekinteni.
(44)
Meg kell jegyezni, hogy a jelenleg hatályos intézkedéseket kihirdető 1603/2000/EK rendelet óta a Union Carbide Ltd (Egyesült Királyság), amelyet a Dow Chemical Company felvásárolt, már nem termel etanol-amint a Közösségben. A BP Chemicals továbbá Innovene-re, a Condea pedig Sasolra változtatta a nevét. Végül az INEOS Oxide Ltd., az INEOS Americas LLC egyesült királyságbeli székhelyű anyavállalata 2005. december 16-án felvásárolta az Innovene-t. Az INEOS Americas LLC és az Innovene egyaránt továbbra is teljes mértékben együttműködött az eljárás során.
(45)
Ezen az alapon a három közösségi termelő a BASF AG, az Innovene és a Sasol, és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.
(46)
A vizsgálat kimutatta, hogy a korábbi felülvizsgálathoz hasonlóan a közösségi etanolamin-termelés egy részét belső vagy saját felhasználásra szánják. A részesedés a teljes közösségi termelés kb. egyharmadára becsülhető, mint a korábbi felülvizsgálat során. A közösségi gazdasági ágazathoz tartozó egyik termelő telephelyén saját célra történő felhasználásra bukkantak. Ez a termelő egy olyan üzemet működtet, amelyet kizárólag saját célra történő felhasználásra hoztak létre és alkalmaznak. A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező közösségi termelők független felektől, akár a Közösségen belülről vagy kívülről, nem vásárolnak az érintett termékből kereskedelmi célokra vagy saját felhasználásukra. A saját felhasználású etanol-amin ezért nem tekinthető úgy, hogy versenyben állna a közösségi piacon (a továbbiakban: szabad piac) rendelkezésre álló etanol-aminnal.
E. A KÖZÖSSÉGI PIACON FENNÁLLÓ HELYZET
1. Felhasználás a közösségi piacon
Közösségi felhasználás
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Tonna összesen
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tonna saját felhasználásra
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tonna a szabad piacon
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Forrás: Az Eurostat statisztikái és a kérdőívekre adott válaszok.
(47)
A teljes közösségi felhasználást úgy határozták meg, hogy a termelésből kivonták az összes közösségi termelő exportját és a harmadik országokból a közösségi piacra irányuló behozatalt. 2002-höz képest a felülvizsgálati időszak alatt a felhasználás 29 %-kal, azaz 83 000 tonnával nőtt. A növekedés különösen 2002 és 2003 között volt jelentős (+ 17 %, azaz +48 000 tonna), de 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, bár lassabb mértékben. A felhasználás növekedése az etanol-aminok nagyobb keresletének köszönhető, amely széles és egyre szélesebb körben kerül alkalmazásra. 2002 óta a legjelentősebb keresletet a glifoszát-termeléshez a DEA, a kvartener észtervegyületekhez a TEA, a fakezeléshez pedig a MEA képviseli.
(48)
A szabadpiaci felhasználás az érintett időszak alatt 32 %-kal (azaz 60 000 tonnával) nőtt, 2002 és 2003 között 20 %-os (azaz 37 000 tonnás) növekedéssel.
(49)
A saját felhasználás piacát illetően a felhasználás 23 %-kal, azaz 22 000 tonnával nőtt egyéb vegyi anyagok termelési folyamataiban az etanol-aminok megnövekedett használatának köszönhetően.
2. Az USA-ból származó behozatal, mennyiség, piaci részesedés és importárak
Amerikai behozatal
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Tonna
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Piaci részesedés
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Importár (euro/tonna)
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Forrás: Az Eurostat statisztikái és a kérdőívekre adott válaszok.
(50)
Az USA-ból a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 2002 és 2003 között 12 %-kal csökkent, és azóta ezen a szinten maradt. A piaci részesedést a Közösségben a szabadpiaci felhasználás alapján határozták meg, amely 24,7 %-ról 16,7 %-ra csökkent az érintett időszak alatt, ami 8 százalékpontos veszteséget jelent. 2002 és 2003 között a behozatal és a piaci részesedés csökkenése egybeesett az átlagos importárak 7 %-os általános csökkenésével. 2002 és 2003 között az amerikai exportáló termelők nem vettek részt a Közösségben a szabadpiaci felhasználás kibővítésében. Az amerikai termelők még 2003 után sem növelték piaci részesedésüket, bár az importárak újra emelkedtek. Egy értékesítési piacon ezek a vonzóbb körülmények rendszerint további értékesítést vonnának maguk után, de az amerikai termelők a várakozások ellenére nem jöttek vissza a közösségi piacra a működésbeli problémák és az amerikai hazai piac még vonzóbb körülményei miatt.
(51)
Meg kell jegyezni, hogy a fenti árakat az Eurostat importstatisztikáiból vették. Nem tesznek különbséget a termékösszetételben, és olyan különféle értékesítési körülményeket tartalmaznak, amelyek nem hasonlíthatók össze a közösségi piac más szereplői által alkalmazott körülményekkel. Pontos ár-összehasonlítást hajtottak végre a kereskedelem azonos szintjén a dömpingelt behozatal és a közösségi termelők árai között, amelyet az alábbi (53) preambulumbekezdés fejt ki. Az érintett időszakban az átlagos importár kismértékben, 2 %-kal nőtt. Az USA-ból származó és a Közösségbe irányuló valamennyi behozatal kapcsolódó importőrökön keresztül történt, ezért az importárak a vállalat csoportján belüli transzferárak. A korábbi felülvizsgálatban ezeket az imporárakat mesterségesen határozták meg, hogy legalább részben csillapítsák az akkor hatályos dömpingellenes intézkedések hatásait. A kapcsolódó importőrökre a Közösségben jelentős veszteség hárult a korábbi felülvizsgálati időszak alatt, és a beszerzési ár (tényleges importár) és a közösségi piacon a viszonteladási ár közötti különbözet nem volt elegendő az importálás és a viszonteladás között felmerülő költségek fedezésére. Ez volt az oka annak, hogy a korábbi felülvizsgálat a dömpingellenes intézkedések formájának felülvizsgálatához vezetett, és tonnánkénti egyedi rögzített vámtételeket szabtak meg.
(52)
A jelenlegi felülvizsgálat során az amerikai exportáló termelők és kapcsolódó közösségi importőreik a vizsgálat eredményei szerint egyaránt nyereségesek voltak a felülvizsgálati időszak alatt, és a kapcsolódó importőrök különbözetei igazodtak a piaci körülményekhez. Az eladási árszintek a rendes értékhez és/vagy a termelési költségekhez képest megfelelő nyereséget hoztak a magas eladási árakkal jellemezhető piacokon érintett összes érintett vállalatnak.
(53)
A független vevők által fizetendő, a dömpingellenes vámot is magában foglaló, közösségi határparitáson számított CIF-importárak és a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi árainak összehasonlítása ugyanazon terméktípusra és a kereskedelem azonos szintjén a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak 7,3-17,5 %-os alákínálásához vezetett.
3. A harmadik országokból származó behozatal, mennyiség, piaci részesedés és importárak
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Tonna
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Piaci részesedés
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Importár (euro/tonna)
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Forrás: Az Eurostat statisztikái.
(54)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal az érintett időszak alatt a felére csökkent. A többi fő exportáló ország, főleg Oroszország és Irán piaci részesedése valójában csekély lett. A felhasználói ipar szerint ez a csökkenő tendencia annak köszönhető, hogy a két fent említett országban a pontosan kért mennyiséget egy adott szállítási napon nehéz volt beszerezni.
4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Termelés tonnában
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapacitás tonnában
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Kapacitáskihasználás
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Az érintett időszak alatt a termelés 41 %-kal növekedett. Ezzel egy időben a kapacitás 18 %-kal bővült, aminek következtében a kapacitáskihasználás 78,4 %-ról 93,2 %-ra javult.
(56)
2002 és 2003 között a termelési kapacitás növekedése csekély, és némi hatékonyságbeli javulásokat tükröz. 2004-től kezdődően intenzívebb akadályelhárítás és újabb kapacitásbővülés állapítható meg.
Készletek
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Tonna
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
A készletek szintjét 2002 és 2004 között minden év végén összehasonlították, és a megrendelésektől függően bizonyos mértékben változtak. A felülvizsgálati időszak végén a szint alacsonyabb, de ez a 2005. június 30-i helyzetet mutatja, így nem hasonlítható össze megfelelően az év végi készletekkel. Ez azzal magyarázható, hogy a nyári hónapok alatt az ipari felhasználók valamivel kisebb kereslete miatt a vállalatok kisebb termeléssel és a termelőüzemek kisebb mértékű karbantartásával terveznek.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Értékesített mennyiség
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Piaci részesedés a teljes felhasználásban (ideértve a saját célú felhasználást)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Piaci részesedés a szabadpiaci felhasználásban
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Eladási ár (euro/tonna) (szabadpiaci értékesítés)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolódó vevők felé irányuló értékesítési mennyisége 35 %-kal nőtt. A teljes közösségi felhasználás és a szabadpiaci felhasználás piaci részesedése egyaránt azt mutatja, hogy a 2002-2003. évi piaci részesedésbeli veszteség után a piaci részesedés stagnált, és a felülvizsgálati időszak alatt a teljes felhasználás tekintetében 48 %-on, a szabadpiacon pedig 71,3 %-on állt. A nem kapcsolódó vevők felé az átlagos eladási árszint hasonló tendenciát követett, és a 2002 és 2003 közötti 5 %-os csökkenés után a felülvizsgálati időszakban a szabadpiaci árszint 17 %-kal magasabb volt, mint 2002-ben.
(59)
Összehasonlítva a korábbi felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka alatti - amely egybeesett az 1998. évvel - árszinttel, 2004-ben és a jelenlegi felülvizsgálati időszak alatt az eladási árak átlagosan 22,7 %-kal, illetve 37,5 %-kal magasabbak voltak, mint 1998-ban. A saját felhasználásra szánt termelésről, amelyet az integrált termelőüzemekben használnak fel, nem állítottak ki számlát.
(60)
Az utóbbi tíz évben a felhasználás folyamatosan nőtt az 1995. évi 152 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 367 000 tonnára, ami évi 9,7 %-os növekedést jelent. Az érintett időszakban a nemrégiben, azaz 2002-től a felülvizsgálati időszakig, bekövetkezett felhasználásnövekedés éves szinten 10,7 % volt a 7 %-os éves kapacitásnövekedéshez képest. Ez a tendencia alátámasztotta a magas közösségi árszinteket, ugyanakkor a kapacitáskihasználás jelentős, 78,4 %-ról 93,2 %-ra történő javítására ösztönözve a közösségi gazdasági ágazatot, ami 14,5 %-os éves termelésnövekedéshez vezetett. Abszolút mértékben a termelés 84 000 tonnával nőtt a 83 000 tonnás felhasználásbeli növekedéshez képest, és a kapacitás csak 48 500 tonnával bővült.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
A termelés átlagos költsége (euro/tonna)
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
A lassabb mértékű kapacitásbővítéshez és a behozatal általános csökkenéséhez képest a nagy és egyre növekvő kereslet az etanol-amin közösségi árszintjét fenntartotta. Ezenkívül az értékesítési különbözeteket alig befolyásolta az érintett időszak alatt a tonnánkénti teljes termelési költség. 2004 és a felülvizsgálati időszak között a termelési költség 5,9 %-os növekedése a nafta növekedő árának következménye volt, amely az etilén-oxid - a Közösségben az etanol-amin termelésének legfőbb nyersanyaga - termeléséhez használatos, olajalapú energiahordozó.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Termelékenység Tonna munkavállalónként
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Bérek 1 000 euróban
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Átlagos bérek munkavállalónként (euro)
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
A hasonló termék tekintetében a közösségi gazdasági ágazat szintjén a foglalkoztatás az érintett időszakban stabil maradt. A termelési folyamat jelentős mértékben automatizált, így nem igényel túl sok munkaerőt. Ugyanakkor a termelőüzemek folyamatos fejlesztéseinek és akadálymentesítéseinek köszönhetően az érintett időszak alatt a termelékenység 42 %-kal nőtt.
(63)
Az érintett időszak alatt a bérek 11 %-kal nőttek, amelynek tetőpontja 2004-ben volt; mindez a szerkezetátalakítási erőfeszítéseknek és az egyik panaszos közösségi termelőnél történt elbocsátásoknak tudható be. A munkavállalónkénti átlagbérek hasonló tendenciát követtek.
Értékesítések nem kapcsolódó feleknek a Közösségben
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Eladási érték 1 000 euróban
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Termelési költség 1 000 euróban
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Nyereségesség
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Az érintett időszak alatt a nyereségesség az érintett termék nem kapcsolódó közösségi feleknek történő szabadpiaci értékesítésén a 2002. évi 2,8 %-ról a felülvizsgálati időszak alatt 15,5 %-ra nőtt, miután 2003-ban 1,1 %-ra csökkent. 2003 óta a nyereségesség e javulását az USA-ból származó stabil behozatal és növekvő kereslet összefüggésében kell nézni, aminek következtében megnőtt az értékesítési mennyiség és az eladási árszint egyaránt, ami 2004-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentősebb volt, mint a termelési költség növekedése.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Beruházások 1 000 euróban
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
A beruházások megtérülése
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
A Közösségben elért árszintek meghatározzák, hogy a vállalatok hajlandóak-e további kapacitást kiépíteni. 2002-2003-ban a beruházások megtérülése nem volt elég magasnak tekinthető ahhoz, hogy további termelőüzemek létrehozását indokolja. Következésképpen a vállalatok akadályelhárításra és hatékonyságnövelésre korlátozták tevékenységeiket. A folyamatosan növekedő kereslet korlátozott kapacitásnövekedéssel párosulva alátámasztotta a magas árszinteket, olyannyira, hogy 2004 óta ismét reálissá vált korábban félretett beruházási projektek végrehajtása.
(66)
A tőkebevonási képesség tekintetében meg kell jegyezni, hogy az etanolamin-termelés a közösségi gazdasági ágazat teljes vegyipari termelésének csak egy kis részét képezi, és ez elsősorban olyan nagy nemzetközi vegyipari vállalatokat képvisel, amelyek általában magas szintű pénzforgalommal, önfinanszírozással és hitelképességgel rendelkeznek. A közösségi gazdasági ágazatnak ezért általában nem volt nagyobb problémája a tőkebevonással.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom 1 000 euróban
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Pénzforgalom a forgalmon
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
A pénzforgalom alakulása újabb mutatója az árszintek, a nyereségesség és a beruházások megtérülése közötti kapcsolatnak. 2002-ben és 2003-ban az alacsony pénzforgalmi szint után a közösségi gazdasági ágazat újra kétjegyű pénzforgalmat bonyolított le 2004-től, és a legtöbb vállalatnál a szint elég magas ahhoz, hogy az etanolamin-üzletben újabb beruházásokra finanszírozást fordítson.
(68)
Az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat profitált a piac növekedéséből, amit a teljes felhasználás 45,9 %-ról 48 %-ra történő piaci részesedése, valamint a szabad felhasználás piaci részesedésének 69,9 %-ról 71,3 %-ra történő növekedése jól mutat.
(69)
A felülvizsgálati időszak alatt a dömping tovább folytatódott, bár kisebb mértékben, mint ahogyan azt a korábbi felülvizsgálatban megállapították.
(70)
A fentiekben bemutatottak szerint a közösségi gazdasági ágazatnak valójában megvolt a lehetősége arra, hogy helyreálljon a korábbi dömping után, különösen az eladási árak és a nyereségesség tekintetében.
2002
2003
2004
Felülvizsgálati időszak
Exportmennyiség Tonna
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
A közösségi gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló exportmennyisége az érintett időszak alatt 11 %-kal nőtt, ami éves átlagban 4 %-nak felel meg, és ami nagyjából összhangban áll a globális felhasználás növekedésével. Ez azt mutatja, hogy a közösségi gazdasági ágazat a világ piacain versenyképes.
5. Következtetés a közösségi piac helyzetéről
(72)
Az érintett időszakban a közösségi piacon felhasznált etanol-amin mennyisége 29 %-kal nőtt, míg az USA-ból származó behozatal 11 %-kal csökkent. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési mennyiségét, így stabilizálni, sőt kissé növelni is tudta piaci részesedését.
(73)
A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete a legtöbb gazdasági mutató tekintetében javult: termelés (+ 41 %), termelési kapacitás (+ 18 %), kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség (+ 35 %, azaz +45 000 tonna) és érték (+ 58 %), termelékenység, piaci részesedés (+ 2 százalékpont), pénzforgalom és nyereségesség, beruházások és a beruházások megtérülése. A tonnánkénti termelési költségek alakulása az eladási árak alakulása alatt maradt. A közösségi gazdasági ágazat továbbá profitált a közösségi piac növekedéséből, és lépést tartott a globális kereslet alakulásával, mivel exporttevékenysége mennyiségileg 11 %-kal nőtt.
(74)
Következtetésként a közösségi gazdasági ágazat mutatóinak kedvező alakulásának fényében vélhetően jó helyzetben van. Nem állapítható meg, hogy a jelentős kár folytatódott. Ezért megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a károkozás megismétlődése.
F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(75)
Emlékeztetőül, a felülvizsgálati időszak alatt az USA exportáló termelői még mindig dömpinget alkalmaztak, bár a korábbi vizsgálathoz képest alacsonyabb szinten. Az intézkedések megszüntetése az exportárak arányos csökkentése esetén az együttműködő exportáló termelőknél 13,4 %-os és 28,3 %-os dömpingkülönbözethez vezetett, míg az együttműködést megtagadó termelők - amelyek az eredeti vizsgálatban a behozatal 42 %-át képviselték - magatartása továbbra is ismeretlen. Mivel azonban ez utóbbiak a legmagasabb dömpingellenes vám hatálya alá tartoznak, az ő érdekükben állna leginkább a közösségi piacra történő visszatérés az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.
(76)
Becslések szerint ugyanakkor jelenleg az USA piacán 90 000 tonna tartalékkapacitás van, miután a működési problémákat és a hurrikán hatásait orvosolták.
(77)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tehát valószínű a dömping folytatódása és az importált mennyiség növekedésének veszélye, ami árleszorító hatást eredményez a Közösségben, legalábbis rövid távon.
(78)
A dömpingelt behozatal rendszerint árleszorító hatással lenne az eladási árak szintjére, és kedvezőtlenül befolyásolná a közösségi gazdasági ágazat érintett időszak alatt tapasztalt nyereségességét és pénzügyi helyreállását. Ilyen összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az alákínálás mértéke jelentősen nőne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.
(79)
Az amerikai termelők várhatóan a fő nyersanyag, az etilén-oxid felhasználását bizonyos mértékben átirányítják a monoetilén-glükol (a továbbiakban: MEG) termeléséről az etanol-amin termelésére.
(80)
Az etilén-oxid mint nyersanyag egyéb vegyipari termékek vagy származékok, főleg etilén-glükolok és elsősorban a monoetilén-glükol (MEG) termelésében használatos. Az etilén-oxid-kapacitás robbanékony és mérgező jellege miatt a világon csak néhány helyre korlátozódik, ahol különleges környezetvédelmi, egészségügyi, biztonsági és védelmi szabályok vannak hatályban. Következésképpen az etilén-oxid elosztása származékai piaci árától függ.
(81)
Az eddigiekben az árszintek tekintetében volt némi hierarchia: az etilén ára a MEG-nél magasabb volt, és az etanol-amin ára az etilén és a MEG áránál egyaránt magasabb volt. 2003 vége óta azonban a MEG árai a Közösségben jelentősen megnőttek, és magasabbak lettek az etilén árainál, sőt időnként az etanol-amin árainál is. Következésképpen az etilén-oxidot egyre inkább átállították a MEG termelésére, így viszonylagos etilén-oxid-hiányt okozva a piacon, ugyanakkor hozzájárulva, hogy az etanol-amin árai viszonylag magas szinten maradjanak.
(82)
A közel-keleti országok jelenleg azonban a nafta-alapú etilénglükol-kapacitásba ruháznak be. Új MEG termelési kapacitás jön hamarosan létre várhatóan Kuvaitban (a Dow Chemical részvételével), Szaúd-Arábiában és Iránban. Mivel a nafta olajalapú anyag, ezek az országok a költségek tekintetében egyértelműen viszonylagos előnybe kerülnek. Ezért ésszerűen az várható, hogy a MEG ára rövid távon csökken, és az amerikai termelőknek kevesebb lehetőségük lesz a MEG értékesítésére elsősorban Ázsiában, ahol a kínai textil- és poliészter-tevékenységek már a világ MEG-felhasználásának 30 %-át teszik ki. Ez a helyzet állna fenn különösen az együttműködést megtagadó egyik exportáló termelő esetében, amely jelenleg jelentős mennyiségű MEG-et exportál Ázsiába. Következésképpen az amerikai termelők várhatóan több etanol-amint termelnek, ezáltal árleszorító hatást gyakorolnak, az USA hazai piacán kívül további ügyfelek keresését teszik szükségessé, így a közösségi piacra irányítják figyelmüket.
(83)
Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi stabil helyzetét, az árleszorító hatás okozta kár megismétlődésének valószínűsége az árcsökkenés mértékétől és más tényezőktől - pl. termelési költség és a költségemelkedés ügyfelekre hárításának lehetősége - is függ. E tekintetben megvizsgálták a felülvizsgálati időszak alatti helyzetet.
(84)
További adatokat gyűjtöttek be annak megvizsgálására, hogy az érintett időszak és különösen a felülvizsgálati időszak elemzése alapján levont következtetések érvényesek maradtak-e a 2005 második felében és 2006 első öt hónapjában.
(85)
2005 második felében a közösségi piac árai az etanol-amin mindegyik típusa esetében 11,4-14,7 % közötti mértékben tovább emelkedett. Az amerikai piacon az átlagos áremelkedés még nagyobb mértékű volt 22 %-kal. Az amerikai hazai piac időnkénti hiányaiért elsősorban a louisianai hurrikánpusztítás volt felelős.
(86)
Ez a tendencia 2006 első öt hónapjában folytatódott, de sokkal lassabb mértékben: a közösségi piacon az árak 2,8-4 %-kal nőttek, míg az amerikai piacon 9,9 %-kal, amely a helyi működésbeli és pusztítás okozta problémák fokozatos orvoslását mutatta.
(87)
A felülvizsgálati időszakhoz képest az olajárak jelentősen emelkedtek 2005 második felében, és átlagosan 30 %-kal magasabbak voltak, ami továbbra is kihatott a nafta költségeire, amelynek emelkedése a felülvizsgálati időszak második felében (2005 első fele) megkezdődött. A Közösségbe irányuló amerikai import árai láthatóan lassabban igazodnak a nyersanyagok áraihoz, részben a piaci részesedés védelme céljából a szerződéses árak lassabb kiigazítása miatt, részben pedig azért, mert az amerikai termelők termelési berendezései a nafta helyett földgázalapúak, és a földgáz áremelkedése elmarad az olajár emelkedésétől.
(88)
Az olajárak átlagosan 10 %-kal tovább nőttek 2006 első öt hónapjában, ami kedvezőtlenül érintette a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét a felfelé irányuló eladási ártendencia megállapított görbülése miatt.
(89)
A vizsgálati időszak után az események vizsgálata látszólag fordulópontot jelez a közösségi etanol-amin piac alakulásában. Az eladási árak láthatóan tetőztek, sőt egyes etanolamin-típusoknál még kisebb csökkenést is mutattak. Arra utaló jelek láthatók, hogy a termelési költségek növekedése nem könnyen emeli meg az ügyfelekre háruló eladási árakat. Egyelőre azonban nem világos teljesen, hogy a termelési költségek emelkedése és a nyereségességet érő leszorító hatás középtávon milyen mértékben von magával kárt a közösségi gazdasági ágazatban.
(90)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, rövid távon a Közösségbe irányuló amerikai dömpingelt behozatal jelentős mértékű emelkedése valószínű, ennek következményeként árleszorító hatással.
(91)
Középtávon a helyzet súlyosabbá válhat az amerikai etanolamin-termelés növekedése miatt a kevesebb MEG eladási lehetőségekre reagálva, ami az amerikai termelők számára szükségessé teszi további értékesítési piacok keresését, így nagyobb mennyiségek átirányítását a közösségi piacra.
(92)
2006 elején az eladási árak emelkedésének látszólagos befejeződése, valamint az olajárak tendenciája miatt a termelési költségek kedvezőtlen alakulása szintén negatívan befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét.
(93)
Ezek a tényezők mind a károkozás megismétlődésének valószínűségére utalnak. A fenti következtetések közül néhány azonban valószínűleg középtávon bekövetkező eseményeken alapul.
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(94)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartása sértené-e a Közösség mint egész érdekeit. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a kereskedők, a nagykereskedők és az érintett termék ipari felhasználóinak érdekei alapján.
(95)
Emlékeznünk kell arra, hogy az előző vizsgálatokban az intézkedések alkalmazásáról megállapítást nyert, hogy nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, ily módon olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések vannak érvényben.
(96)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a dömping folytatódásának valószínűségéről és a károkozás megismétlődésének valószínűségéről szóló következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(97)
Emlékeztetőül a felülvizsgálati időszak alatt a dömping még mindig fennállt, és valószínűsíthető az USA-ból származó érintett termék dömpingjének folytatódása, valamint a közösségi gazdasági ágazatban a károkozás megismétlődése.
(98)
A közösségi gazdasági ágazat élet- és versenyképes gazdasági ágazatnak bizonyult, amelyet a legtöbb gazdasági mutató, különösen a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének kedvező alakulása alátámaszt. A korábban alkalmazott dömpingellenes intézkedések hozzájárultak a közösségi piac jelenlegi árszintjéhez, ami lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára olyan nyereségesség helyreállítását, amely a beruházásokat kellőképpen megtéríti olyan mértékben, hogy az új kapacitásbeli beruházások gazdaságilag megvalósíthatóvá váljanak. Különösen az INEOS amerikai exportáló termelő, amely az Innovene átvétele után valójában közösségi termelővé vált, jelentett be fontos beruházásokat a Közösségben. Az intézkedések fenntartása továbbá hozzájárulna e beruházási projekt nyereségességének fenntartásához is. Ezért a USA-ból érkező dömpingelt behozatal elleni intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.
3. Az importőrök és kereskedők/nagykereskedők érdeke
(99)
A kereskedők és nagykereskedők együttműködésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések megszűnése vagy folytatódása ezeket a feleket nem igazán befolyásolja. Ezenkívül a vizsgálat nem fedett fel nem kapcsolódó importőröket; az USA-ból származó érintett termék Közösségbe irányuló valamennyi importja látszólag az amerikai exportáló termelőkhöz kapcsolódó importőrökön keresztül történik.
(100)
Az intézkedések fenntartása nem változtatja meg a kapcsolódó importőrök jelenlegi helyzetét, amelyek az eredmények alapján a felülvizsgálati időszak alatt a piaci körülményeknek megfelelő szintű nyereséget realizáltak. Természetesen az intézkedések megszüntetése a kapcsolódó importőrök érdekében állna abban az esetben, ha az ügyfelekre háruló eladási árak szintje nem változna, és ha az amerikai exportáló termelők nem követelnék a kapott haszonkulcs egy részét vagy egészét, miközben meghatározzák azokat az árakat, amelyeken a kapcsolódó importőrök megvásárolhatják az etanol-amint.
4. Az ipari felhasználók érdeke
(101)
Az alapján, hogy az intézkedések fenntartása a dömpingellenes intézkedések második megújulását jelentené, különleges figyelmet fordítottak az ipari felhasználók érdekére.
(102)
A vizsgálat során csak a lágyítószerekhez alkalmazott kvartener észtervegyületek felhasználói jelentkeztek. Egy ipari felhasználó válaszolt a kérdőívre, amely a felülvizsgálati időszak alatt a teljes amerikai behozatal 14 %-át képviselte, és további kettő ismertette álláspontját és tájékoztatott a végtermékek termelésének költségstruktúrájáról. A kvartener észtervegyületek TEA-ból készülnek, lágyítószerekként használatosak, és többek között a Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser és Colgate „szappangyárak” forgalmazzák őket. Ezek az ipari felhasználók azt állítják, hogy a TEA árának emelkedése veszélyeztetik tevékenységeiket, és a közösségi piacon hiány jelentkezik a kínálatban. Mindkét tényező enyhülne, ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. Ezenkívül a Közösségben a termelés folytatása állítólag veszélybe kerül, ha a kvartenerésztervegyület-üzlet nyereségessége nem javul.
(103)
A vizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszak alatt a TEA a kvartener észtervegyületek teljes termelési költségeinek kb. 23 %-át képviselte a 2003. évi 22 %-hoz képest, de ez általánosságban hasonló a 2002. évi helyzethez, amely az érintett időszak első éve volt. A felülvizsgálati időszak után a TEA árának megállapított alakulása miatt a TEA szerepe a végtermék teljes árában várhatóan még jelentősebb lesz. Egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések eltörlése legalábbis rövid távon enyhítené a TEA mint nyersanyag költségének a terhét. Ez a költségcsökkenés, feltételezve, hogy az intézkedések megszüntetése egyértelműen alacsonyabb felvásárlási árat vonna maga után, kb. 7 %-kal csökkentené a TEA költségeit. A végtermékek teljes termelési költségére gyakorolt hatás kb. 1 %-os csökkenés lenne, amely ugyanilyen arányban javítaná a nyereségességet.
(104)
A vizsgálat eredményei szerint a kvartenerésztervegyület-üzlet nyereségessége valójában kb. 18 %-ról 8 %-ra romlott az érintett időszakban. Az érintett időszakban a kvartener észtervegyület eladási árának 6 %-os csökkenése azonban láthatóan jelentős hozzájárulási tényező, aminek eredményeként a termelési költség viszonylagos jelentősége az eladási árban csaknem 10 %-kal nőtt. Úgy tűnik, hogy az ágazat a keletre, főleg Oroszország felé tolódás hatásán megy keresztül, ahol általában olcsóbb megoldásokat lehet találni, leginkább a másik fő alapanyag, a „thalo zsírsav” felvásárlásához. Ez a szarvasmarhából származó termék helyettesíthető a növényi „pálmasztirollal”, amelyből a kínálat keleten sokkal nagyobb. A szappangyártók továbbá hatékonysági okokból megkövetelik a beszállítóik helyi jelenlétét, ez lehet a fő oka a Közösségen kívülre történő esetleges kihelyezésnek.
(105)
Végül a közösségi piacon a TEA-kínálat hiányáról szóló állítást megvizsgálták, de nem tudták alátámasztani egyes olyan termelők által előterjesztett ajánlatok alapján, amelyeket az érintett felhasználók nem fogadtak el.
(106)
Összefoglalva tehát, bár megállapítást nyert, hogy a TEA növekvő ára kedvezőtlen nyomást gyakorol a jelentkező ipari felhasználók végtermékeinek termelési költségére, ez a nyomás igen korlátozott, és a dömpingellenes intézkedések megszüntetése csak kismértékű enyhülést hozna. Más tényezőknek, mint pl. egyéb nyersanyagok költségének és a termékek felvásárlóinak követelményeinek, a vizsgálat eredményei szerint sokkal jelentősebb hatásuk van. Ezért az a döntés született, hogy az intézkedések fenntartása nem igazán befolyásolná az ipari felhasználókat.
5. Következtetés a közösségi érdekről
(107)
A vizsgálat kimutatta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések hozzájárultak a közösségi gazdasági ágazat helyreállásához. A közösségi gazdasági ágazat profitálna az intézkedések fenntartásából, mivel így fennmaradnának a jelenlegi nyereséges árszintek, ami további beruházásokat tesz lehetővé. Ha az intézkedések hatályukat vesztenék, veszélybe kerülne a helyreállítási folyamat. Emiatt az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.
(108)
Úgy tűnik, nem léteznek nem kapcsolódó importőrök, és nem kapcsolódó kereskedők/nagykereskedők sem jelentkeztek. Az USA-ból származó valamennyi behozatal kapcsolódó kereskedőkön keresztül történik, amelyek az intézkedések alkalmazása idején a vizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszak alatt a piacnak megfelelő haszonkulcsokat értek el.
(109)
Ezenkívül az eddigiek során a már meglévő intézkedések láthatóan nem gyakoroltak jelentős negatív hatást a felhasználók gazdasági helyzetére. A jelenlegi vizsgálat során összegyűjtött információk alapján a dömpingellenes intézkedések alkalmazásából származó bármilyen áremelkedés, ha egyáltalán volt, nem tűnik aránytalannak, ha összehasonlítjuk a közösségi gazdaságot ért előnnyel, amelyet a dömpingelt behozatal okozta kereskedelmi torzulás megszüntetésével ért el.
(110)
A Közösség érdeke tekintetében tehát az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely az USA-ból származó etanol-amin behozatala ellen jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések alkalmazásának folytatását kizárná.
(111)
Ezért ennek megfelelően indokolt az USA-ból származó etanol-amin behozatala elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(112)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani kívánták. Rendelkezésükre állt egy olyan időszak is, amely során benyújthatták észrevételeiket és követeléseiket a közzététel után.
(113)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országban van tartalékkapacitás, és a felülvizsgálati időszakban a dömping folytatódott. A közösségi gazdasági ágazat helyzete az érintett időszak alatt a legtöbb károkozási tényező tekintetében javult, elsősorban a kedvező globális piaci körülmények miatt. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének kedvező alakulása alapján megállapítható, hogy a jelentős károkozás nem folytatódott. A károkozás megismétlődésének valószínűségéről szóló vizsgálat kimutatta, hogy jó néhány tényező, mint pl. az USA-ban lévő tartalékkapacitás, a MEG kisebb értékesítési lehetőségei, az etanol-amin helyzete mind globálisan, mind közösségi szinten középtávon a károkozás megismétlődésének valószínűségére utal.
(114)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb az INEOS-ra alkalmazandó rögzített dömpingellenes vámtételre vonatkozó értesítéssel módosított 1603/2000/EK rendelettel (7) az USA-ból származó etanol-amin behozatalára meghozott dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az is megfontolásra kerül, hogy az intézkedéseket csak további két évre kellene fenntartani.
(115)
Egyfelől fennáll a káros dömping megismétlődésének valószínűsége azok alapján, hogy i. az amerikai exportáló termelők dömpingje a hatályos intézkedések ellenére is folytatódott; és ii. várhatóan nagyobb mennyiségű behozatal érkezik a Közösségbe a meglévő amerikai 90 000 tonnás termelési többletkapacitás miatt, amely 2006 végére újra felhasználható lesz, és amelyre nincs hazai kereslet. Ezenkívül az együttműködést megtagadó legjelentősebb amerikai termelő, amelyre jelenleg a legmagasabb dömpingellenes vámtétel vonatkozik, és amelynek emiatt a leginkább érdekében áll az, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén visszatérjen a közösségi piacra, megfelelő elosztási hálózattal rendelkezik, mert a közösségi piacon más vegyi anyagokat is értékesít.
(116)
Másfelől az amerikai többletkapacitás 2010-ig várhatóan fokozatosan megszűnik, és a Közösségben az egyik együttműködő amerikai exportáló termelő tervezett kapacitásbővítése 2008 végére, azaz két évre van előirányozva. Ez utóbbi megfontolás az olajárak alakulásának termelési költségekre és a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt hatását övező folyamatos bizonytalansággal együtt indokolja az intézkedések fenntartásának két évre történő korlátozását.
(117)
E kétéves időszak után a Bizottság szükség esetén hivatalból újabb felülvizsgálatot indít, amelyre az alaprendelet 11. cikke értelemszerűen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Amerikai Egyesült Államokból származó, az ex 2922 11 00 (monoetanol-amin) (TARIC-kód 2922110010), az ex 2922 12 00 (dietanol-amin) (TARIC-kód 2922120010) és a 2922 13 10 (trietanol-amin) KN-kód alá sorolt etanol-aminok behozatalára ezennel végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által előállított, fent említett termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:
Ország
Vállalat
Rögzített egyedi vámtétel
Amerikai Egyesült Államok
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674 USA
kiegészítő TARIC-kód: A115)
59,25 euro/tonna
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582 USA
(kiegészítő TARIC-kód: A145)
69,40 euro/tonna
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(kiegészítő TARIC-kód: A116)
111,25 euro/tonna
Összes többi vállalat
(kiegészítő TARIC-kód: A999)
111,25 euro/tonna
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Olyan esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba kerülés előtt megsérül, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosan felosztják a vámértéknek a 2545/93/EGK bizottsági rendelet (8) 145. cikke szerinti meghatározásához, a fent nevezett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányos felosztásának.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és két évig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2006. október 23-án.