RÅDETS AFGØRELSE
af 24. september 2004
om vedtægt for personalet ved Det Europæiske Forsvarsagentur
(2004/676/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til Rådets fælles aktion 2004/551/FUSP af 12. juli 2004 om oprettelse af Det Europæiske Forsvarsagentur (1), særlig artikel 11, stk. 3, punkt 3.1 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne vedtægt gælder for personale, der er ansat på kontrakt indgået med Det Europæiske Forsvarsagentur (i det følgende benævnt henholdsvis »ansatte« og »agenturet«).
Disse ansatte er:
-
midlertidigt ansatte
-
kontraktansatte.
2. I denne vedtægt er den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter (i det følgende benævnt »AACC«), fastsat i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fælles aktion 2004/551/FUSP af 12. juli 2004.
3. Enhver henvisning i denne vedtægt til en person af hankøn gælder ligeledes som henvisning til en person af hunkøn og omvendt, medmindre det af sammenhængen klart fremgår, at dette ikke er tilfældet.
AFSNIT II
MIDLERTIDIGT ANSATTE
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 2
Ved »midlertidigt ansatte« forstås i denne vedtægt personale, der midlertidigt ansættes i en af stillingerne i stillingsfortegnelsen, der er bilag til agenturets budget.
Artikel 3
Midlertidig ansættelse kan højst ske for fire år, men ansættelsen kan begrænses til en kortere periode. Kontrakten kan kun fornyes en gang for højst to år, hvis muligheden for fornyelse er foreskrevet i den oprindelige kontrakt og inden for den periode, der er angivet i nævnte kontrakt. Når denne periode udløber, kan den ansatte ikke længere være ansat som midlertidigt ansat i henhold til disse ansættelsesvilkår.
Artikel 4
Midlertidig ansættelse kan kun ske med det formål i henhold til denne vedtægt at besætte en ledig stilling i stillingsbetegnelsen, der er bilag til agenturets budget.
Artikel 5
1. Ved anvendelsen af denne vedtægt er enhver form for forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering forbudt.
I henhold til denne vedtægt behandles et ægteskabslignende forhold på lige fod med ægteskab, forudsat at samtlige betingelser i bilag V, artikel 1, stk. 2, litra c), er opfyldt.
2. For i praksis at sikre fuld erhvervsmæssig ligestilling mellem mænd og kvinder, hvilket er et væsentligt element, der skal tages i betragtning ved gennemførelsen af samtlige aspekter af denne vedtægt, er princippet om ligebehandling ikke til hinder for, at agenturet opretholder eller vedtager foranstaltninger, der tager sigte på at indføre specifikke fordele, der har til formål at gøre det lettere for det underrepræsenterede køn at udøve en erhvervsaktivitet eller at forebygge eller opveje ulemper i den erhvervsmæssige karriere.
3. Agenturet fastlægger efter udtalelse fra Personaleudvalget foranstaltninger, der skal bidrage til, at mænd og kvinder får lige muligheder på de områder, der er omfattet af denne vedtægt, og træffer som led heri de nødvendige bestemmelser bl.a. med sigte på at afskaffe eksisterende uligheder, som har indflydelse på kvinders muligheder på de områder, der er omfattet af denne vedtægt.
4. Med henblik på stk. 1 anses en person for at være handicappet, hvis der er tale om en kronisk eller formodet kronisk fysisk eller psykisk lidelse. Lidelsen fastslås efter proceduren i artikel 37.
Enhver handicappet person opfylder betingelserne i artikel 36, stk. 2, litra d), hvis den pågældende er i stand til ved hjælp af rimelige tilpasninger at udføre de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med den pågældende stilling.
Ved »rimelige tilpasninger« med henblik på de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med en stilling forstås passende foranstaltninger, som eventuelt er nødvendige for at sikre en handicappet adgang til beskæftigelse og mulighed for at deltage i arbejdet og at avancere eller at deltage i undervisning, medmindre det vil udgøre en urimelig belastning for agenturet.
5. Hvis personer, der er omfattet af denne vedtægt, og som finder, at de er blevet krænket, fordi ligebehandlingsprincippet som fastlagt ovenfor ikke er blevet anvendt på dem, fremlægger oplysninger, på grundlag af hvilke man må formode, at der har fundet direkte eller indirekte forskelsbehandling sted, påhviler det agenturet at bevise, at der ikke har været tale om krænkelse af ligebehandlingsprincippet. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i forbindelse med disciplinærsager.
6. Da princippet om ligebehandling og princippet om proportionalitet skal overholdes, skal enhver fravigelse fra dette princip begrundes objektivt og rimeligt og under henvisning til legitime målsætninger af almen interesse inden for rammerne af personalepolitikken.
Artikel 6
1. Midlertidigt ansatte i aktiv tjeneste er omfattet af foranstaltninger af social art, der vedtages af agenturet, og af serviceydelser, der ydes af Personaleudvalget. Tidligere midlertidigt ansatte kan være omfattet af et begrænset antal foranstaltninger af social art.
2. Midlertidigt ansatte i aktiv tjeneste skal tildeles arbejdsvilkår, der opfylder passende sundheds- og sikkerhedsstandarder, der mindst svarer til de mindstekrav, der gælder i forbindelse med foranstaltninger, der vedtages på disse områder i henhold til traktaterne.
Artikel 7
1. Stillingerne i henhold til denne vedtægt inddeles efter deres art og de opgaver, de vedrører, i en ansættelsesgruppe for administratorer (herefter »AD«) og en ansættelsesgruppe for assistenter (herefter »AST«).
2. Ansættelsesgruppe AD omfatter 12 lønklasser svarende til ledelses-, konciperings- og rådgivningsopgaver samt til sproglige eller videnskabelige opgaver. Ansættelsesgruppe AST omfatter 11 lønklasser svarende til ekspeditionsopgaver samt til tekniske arbejdsopgaver og kontorarbejde.
3. Enhver udnævnelse kræver mindst:
a)
for ansættelsesgruppe AST
i)
bevis for afsluttet videregående uddannelse, eller
ii)
bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og mindst tre års relevant erhvervserfaring, eller
iii)
erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
b)
for ansættelsesgruppe AD for lønklasse 5 og 6
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller
ii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
c)
for ansættelsesgruppe AD for lønklasse 7-16
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller
ii)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse og relevant erhvervserfaring af mindst et års varighed, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er mindst tre år, eller
iii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse.
4. En oversigt over de forskellige stillingsbetegnelser er anført i bilag VII. Agenturet opstiller på grundlag af denne oversigt en beskrivelse af hver enkelt stillingstypes funktioner og kompetenceområde efter udtalelse fra Personaleudvalget.
Artikel 8
1. AACC skal ved udnævnelse eller forflyttelse ansætte den enkelte midlertidigt ansatte i en stilling i hans ansættelsesgruppe, som svarer til hans lønklasse, idet der udelukkende tages hensyn til tjenstlige synspunkter og uden hensyntagen til statsborgerskab.
En midlertidigt ansat kan ansøge om at blive forflyttet inden for agenturet.
2. En midlertidigt ansat har pligt til midlertidigt at gøre tjeneste i en stilling i samme ansættelsesgruppe, der svarer til en højere lønklasse end hans egen. Fra begyndelsen af den midlertidige tjenestes fjerde måned får den fungerende et tillæg, der er lig med forskellen mellem den for hans lønklasse og trin gældende løn og lønnen på det trin, han ville komme på ved udnævnelsen i den lønklasse, hvor han midlertidigt gør tjeneste.
Den midlertidige tjeneste er begrænset til et år, medmindre den midlertidigt ansatte erstatter en ansat, der af tjenstlige grunde gør midlertidig tjeneste i en anden stilling, er indkaldt til militærtjeneste eller har fået bevilget en længere sygeorlov.
Artikel 9
1. Kontrakten for en midlertidigt ansat skal angive den lønklasse og det løntrin, den pågældende ansættes i.
2. Hvis en midlertidigt ansat gør tjeneste i en stilling i en højere lønklasse end den, han er blevet ansat i, skal der indgås en tillægskontrakt til ansættelseskontrakten.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 10
1. En midlertidigt ansat skal i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udelukkende lade sig lede af agenturets interesser; han må hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisation eller person uden for agenturet. Han udfører de opgaver, han har fået tildelt, objektivt og upartisk, idet han respekterer sin forpligtelse til loyalitet over for agenturet.
2. En midlertidigt ansat kan ikke uden AACC's samtykke fra en regering eller fra anden side uden for agenturet modtage titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag af nogen art, bortset fra sådanne, der tildeles for tjenester før udnævnelsen eller for tjenester under en orlov til aftjening af værnepligt eller anden national tjeneste.
Artikel 11
1. I udøvelsen af sit arbejde, og medmindre andet er fastsat i det følgende, behandler en midlertidigt ansat ikke spørgsmål, hvori han direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe hans uafhængighed i fare.
2. En midlertidigt ansat, som ved udøvelsen af sit arbejde får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i stk. 1, gør straks AACC opmærksom på dette. AACC træffer de nødvendige foranstaltninger og kan for eksempel fritage den midlertidigt ansatte for ansvaret i denne sag.
3. En midlertidigt ansat kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af agenturet, eller som har forbindelse med agenturet, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke hans uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans arbejde.
Artikel 12
En midlertidigt ansat skal afholde sig fra enhver handling og enhver adfærd, der kan skade den anseelse, der er forbundet med hans funktion.
Artikel 13
1. Midlertidigt ansatte skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane.
2. En midlertidigt ansat, der har været offer for psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side. En midlertidigt ansat, der har afgivet vidnesbyrd om psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side, forudsat at den midlertidigt ansatte har handlet i god tro.
3. Ved »psykisk chikane« forstås enhver form for misbrug, der over en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord, handlinger, bevægelser eller på skrift, som er forsætlige, og som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller psykiske eller fysiske integritet.
4. Ved »seksuel chikane« forstås en adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. Seksuel chikane anses som diskrimination på grundlag af køn.
Artikel 14
1. En midlertidigt ansat, der har til hensigt at udøve lønnet eller ulønnet virksomhed eller besætte et mandat uden for agenturet, skal først indhente AACC's forudgående samtykke, jf. dog artikel 16. Der gives kun samtykke, hvis den pågældende virksomhed eller det pågældende mandat ikke skader den midlertidigt ansattes arbejde eller ikke er uforenelig med agenturets interesser.
2. Den midlertidigt ansatte oplyser AACC om alle ændringer af ovennævnte virksomhed eller mandat, som finder sted, efter at han har anmodet om AACC's samtykke på de i stk. 1 fastsatte betingelser. Tilladelsen kan trækkes tilbage, hvis aktiviteten eller mandatet ikke længere opfylder de i stk. 1, sidste punktum, omhandlede betingelser.
Artikel 15
Hvis en midlertidigt ansats ægtefælle udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende beskæftigelse, skal den midlertidigt ansatte underrette AACC herom. Hvis denne beskæftigelse viser sig at være uforenelig med den midlertidigt ansattes, og han ikke kan garantere, at den vil blive afsluttet inden for en bestemt frist, træffer AACC efter udtalelse fra Personaleudvalget afgørelse om, hvorvidt den midlertidigt ansatte skal forblive i sin stilling eller forflyttes til en anden stilling.
Artikel 16
1. En midlertidigt ansat, som ønsker at påtage sig et offentligt hverv, underretter AACC herom. AACC beslutter, om den pågældende med henblik på tjenestens interesse:
a)
skal forelægge en anmodning om tjenestefrihed af personlige årsager
b)
skal søge årlig ferie
c)
kan få tilladelse til at arbejde på deltid, eller
d)
fortsat kan udføre sine opgaver som hidtil.
2. Ved valg eller udnævnelse til et offentligt hverv informerer den midlertidigt ansatte straks AACC. Afhængigt af tjenestens interesse, betydningen af de pågældende hverv, de forpligtelser, de medfører, samt de vederlag og godtgørelser, de giver ret til, træffer AACC en af de i stk. 1 nævnte afgørelser. Hvis den træffer afgørelse om tjenestefrihed af personlige årsager eller giver tilladelse til deltidsarbejde, bliver dette for en periode, der svarer til den midlertidigt ansattes mandatperiode.
Artikel 17
En midlertidigt ansat skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.
En midlertidigt ansat, som ønsker at udøve erhvervsvirksomhed, uanset om den er indtægtsgivende eller ej, inden for to år efter udtrædelsen af tjenesten, er forpligtet til at meddele det til agenturet. Hvis denne virksomhed har forbindelse med det arbejde, den pågældende har udført i de tre sidste tjenesteår og risikerer at være i modstrid med agenturets legitime interesser, kan AACC, alt efter tjenestens interesse, enten forbyde den midlertidigt ansatte at udføre denne virksomhed eller stille de betingelser herfor, som den måtte anse for nødvendige. Agenturet meddeler sin afgørelse inden for 30 hverdage fra modtagelsen af oplysningen efter høring af Personaleudvalget. Hvis denne meddelelse ikke er foretaget ved udgangen af denne periode, anses dette for at være en stiltiende accept.
Artikel 18
1. En midlertidigt ansat skal afholde sig fra enhver uberettiget afsløring af oplysninger, som han har fået kendskab til i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde, medmindre disse oplysninger allerede er offentliggjort, eller offentligheden har fået adgang hertil.
2. Den midlertidigt ansatte er fortsat pålagt denne forpligtelse efter udtrædelse af tjenesten.
Artikel 19
1. En midlertidigt ansat har ret til frit at ytre sig, dog under behørig overholdelse af principperne om loyalitet og upartiskhed.
2. En midlertidigt ansat, der alene eller i samarbejde med andre agter at offentliggøre eller lade offentliggøre et dokument, der vedrører agenturets aktiviteter, skal på forhånd underrette AACC herom, jf. dog artikel 12 og 18.
Hvis AACC kan påvise, at offentliggørelsen er af en sådan art, at den udgør en trussel mod agenturets legitime interesser, underretter AACC skriftligt den midlertidigt ansatte om sin afgørelse, senest 30 dage efter den er blevet underrettet. Hvis der ikke er meddelt nogen afgørelse inden for den fastsatte frist, anses AACC for ikke at have haft nogen indvendinger.
Artikel 20
1. Alle rettigheder i forbindelse med arbejde, udført af den midlertidigt ansatte under hans udøvelse af tjenesten, tilkommer agenturet, til hvis virksomhed dette arbejde er knyttet. Agenturet kan gøre krav på at erhverve ophavsretten til dette arbejde.
2. Opfindelser, en midlertidigt ansat måtte gøre under udøvelsen af sit arbejde eller i forbindelse hermed, tilhører retmæssigt agenturet. Agenturet kan for egen regning ansøge om patent i ethvert land. Opfindelser, den midlertidigt ansatte måtte gøre i løbet af det år, som følger efter udtrædelsen af tjenesten, anses, indtil det modsatte bevises, for at være gjort under udøvelsen af den pågældendes arbejde eller i forbindelse hermed, når de vedrører agenturet. Når der tages patent på en opfindelse, skal opfinderen/opfinderne nævnes.
3. Agenturet kan eventuelt tildele en præmie, hvis beløb den fastsætter, til en midlertidigt ansat, der er ophavsmand til en patenteret opfindelse.
Artikel 21
Den midlertidigt ansatte kan ikke med nogen begrundelse uden samtykke fra AACC fremlægge sådanne kendsgerninger for retten, som han i medfør af sin stilling er blevet bekendt med. Dette samtykke kan kun nægtes, såfremt agenturets interesser kræver det, og såfremt afslaget ikke kan få strafferetlige følger for den midlertidigt ansatte. Denne pligt ophører ikke med den midlertidigt ansattes fratræden fra tjenesten.
Bestemmelserne i første afsnit finder ikke anvendelse på midlertidigt ansatte eller tidligere midlertidigt ansatte, der afgiver vidneforklaring for Klageudvalget eller for Disciplinærrådet i en sag vedrørende en midlertidigt ansat eller tidligere midlertidigt ansat.
Artikel 22
Den midlertidigt ansatte skal tage bopæl på tjenestestedet eller i en sådan afstand fra dette, at han ikke hindres i udførelsen af sit arbejde. Den midlertidigt ansatte meddeler AACC sin adresse og giver straks denne besked om enhver ændring heraf.
Artikel 23
Den midlertidigt ansatte skal uanset tjenstlig rang bistå og rådgive sine foresatte. Han er ansvarlig for gennemførelsen af de opgaver, der bliver pålagt ham.
En midlertidigt ansat, der har til opgave at lede en tjenestegren, er ansvarlig over for sine foresatte for udøvelsen af de beføjelser, han har fået overdraget, samt for udførelsen af de af ham givne ordrer. Hans underordnedes ansvar fritager ham ikke på nogen måde for hans eget ansvar.
Artikel 24
1. Hvis en midlertidigt ansat anser en tjenstlig ordre for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller han mener, at udførelsen af denne kan medføre alvorlige ulemper, underretter han sin umiddelbart overordnede, som, hvis der har været tale om skriftlig underretning, ligeledes svarer skriftligt. Hvis den umiddelbart overordnede bekræfter den tjenstlige ordre, og den midlertidigt ansatte mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender han sig skriftligt til den pågældendes umiddelbart overordnede, jf. dog stk. 2. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal den midlertidigt ansatte udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.
2. Hvis den midlertidigt ansattes umiddelbart overordnede finder, at den tjenstlige ordre skal udføres straks, skal den midlertidigt ansatte udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser. På den midlertidigt ansattes anmodning er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt.
Artikel 25
Det kan pålægges den midlertidigt ansatte helt eller delvis at erstatte tab, som påføres agenturet som følge af grove personlige fejl ved udøvelsen af eller i forbindelse med hans hverv.
Afgørelse herom ledsaget af grunde skal træffes af AACC under iagttagelse af de for disciplinærsager gældende formaliteter.
Klageudvalget har fuld prøvelsesret, for så vidt angår tvister, der beror på denne afgørelse.
Artikel 26
1. Hvis en midlertidigt ansat under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der eventuelt finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for agenturets interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler agenturets midlertidigt ansatte, underretter han straks sin umiddelbart overordnede eller, eller hvis han finder det formålstjenligt, agenturets daglige leder.
De i første afsnit omhandlede oplysninger fremsættes skriftligt.
2. Den midlertidigt ansatte må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side, fordi han har meddelt de i stk. 1 omhandlede oplysninger, forudsat at han har handlet rimeligt og i god tro.
3. Stk. 1-2 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til den midlertidigt ansatte i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.
Artikel 27
1. En midlertidigt ansat, der fremlægger de i artikel 26 definerede oplysninger for formanden for Rådet for Den Europæiske Union eller for Europa-Parlamentet, må ikke udsættes for sanktioner af agenturet, forudsat at alle betingelser i det følgende er opfyldt:
a)
den midlertidigt ansatte er oprigtigt overbevist om, at de fremlagte oplysninger og de heri indeholdte påstande i det store og hele er sande, og
b)
den midlertidigt ansatte har tidligere fremlagt de samme oplysninger for agenturet og har givet agenturet den tidsfrist, som agenturet i betragtning af sagens beskaffenhed har fastsat til at iværksætte passende foranstaltninger. Den midlertidigt ansatte underrettes om denne tidsfrist inden 60 dage.
2. Den tidsfrist, der er nævnt i stk. 1, gælder ikke, hvis den midlertidigt ansatte kan påvise, at den er urimelig i betragtning af alle omstændighederne i sagen.
3. Stk. 1 og 2 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til den midlertidigt ansatte i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.
Artikel 28
Agenturet yder sine midlertidigt ansatte bistand, især ved retsforfølgning mod personer, der har fremsat trusler, krænkelser, injurier, ærerørige beskyldninger eller foretaget angreb på person eller formue, rettet mod den midlertidigt ansatte eller dennes familie på baggrund af hans stilling eller hverv.
Det erstatter det påførte tab, i det omfang den midlertidigt ansatte ikke har fremkaldt det forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og i det omfang han ikke kan opnå erstatning fra den skadevoldende person.
Artikel 29
Agenturet giver den midlertidigt ansatte mulighed for at videreuddanne sig fagligt i det omfang, det kan forenes med kravene om tjenestegrenenes tilfredsstillende funktion, og såfremt det er i deres egen interesse.
Der tages også hensyn til denne videreuddannelse, for så vidt angår karriereforløbet.
Artikel 30
De midlertidigt ansatte har foreningsfrihed; de kan især være medlemmer af fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger.
Artikel 31
Den midlertidigt ansatte kan forelægge en ansøgning vedrørende spørgsmål omfattet af denne vedtægt for AACC.
Enhver afgørelse, der træffes i henhold til denne vedtægt om en bestemt person, skal straks meddeles den pågældende midlertidigt ansatte skriftligt. Enhver afgørelse, der indebærer et klagepunkt, skal begrundes.
Afgørelser angående ansættelse, fastansættelse, forfremmelse, forflyttelse, fastlæggelse af den tjenesteretlige stilling og fratræden offentliggøres i agenturet. Alle ansatte skal have adgang til denne offentliggørelse i et passende tidsrum.
Artikel 32
Akterne vedrørende den enkelte midlertidigt ansatte skal omfatte:
a)
samtlige dokumenter, der vedrører hans tjenesteforhold, samt enhver bedømmelse af hans kvalifikationer, indsats eller adfærd
b)
den midlertidigt ansattes bemærkninger til disse dokumenter.
Alle dokumenter skal registreres, nummereres og indsættes fortløbende; agenturet kan ikke mod en midlertidigt ansat påberåbe sig eller gøre gældende de under litra a) nævnte dokumenter, medmindre den midlertidigt ansatte er blevet gjort bekendt med dem, før de blev indsat i akterne.
Ethvert dokuments meddelelse skal bekræftes ved den midlertidigt ansattes underskrift eller i mangel heraf ved anbefalet brev til den seneste af den midlertidigt ansattes opgivne adresse.
Akterne vedrørende den enkelte midlertidigt ansatte må ikke indeholde oplysninger om dennes politiske, fagforeningspolitiske, filosofiske eller religiøse aktiviteter og overbevisninger eller om dennes racemæssige eller etniske oprindelse eller seksuelle orientering.
Det foregående stykke forbyder imidlertid ikke, at der i akterne indsættes administrative dokumenter og bilag, som den midlertidigt ansatte er bekendt med, og som er nødvendige af hensyn til anvendelsen af denne vedtægt.
For hver midlertidigt ansatte kan der kun føres én aktsamling.
En midlertidigt ansat har også efter fratræden fra tjenesten ret til at gøre sig bekendt med alle dokumenter i de akter, der vedrører ham, og til at tage kopier heraf.
Akterne skal behandles fortroligt og kan kun gennemses i administrationsafdelingens kontorer eller på et sikkert elektronisk medium. De skal dog oversendes til Klageudvalget, såfremt der indbringes en sag vedrørende den midlertidigt ansatte.
Artikel 33
En midlertidigt ansat har ret til at gøre sig bekendt med sin lægejournal i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat af agenturet.
Artikel 34
Den afgørelse, der træffes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 25, om erstatningskrav for tab, som påføres agenturet som følge af en ansats alvorlige tjenesteforseelse, træffes af AACC under iagttagelse af de formaliteter, som gælder ved afskedigelse på grund af alvorlig tjenesteforseelse.
Afgørelser om midlertidigt ansatte bekendtgøres i henhold til artikel 31.
Artikel 35
De privilegier og immuniteter, midlertidigt ansatte nyder, indrømmes udelukkende i agenturets interesse. Midlertidigt ansatte er hverken fritaget for opfyldelse af deres personlige forpligtelser eller for iagttagelse af gældende lovgivning og politiets forskrifter.
Såfremt der opstår tvister om privilegier og immuniteter, skal den midlertidigt ansatte straks underrette agenturet.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 36
1. Det skal ved den midlertidige ansættelse tilstræbes, at agenturet sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet; de skal udvælges på så bredt et geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i de medlemsstater, der deltager i agenturet.
De midlertidigt ansatte udvælges uden hensyn til race, politisk, filosofisk eller religiøs overbevisning, køn eller seksuel orientering og uafhængigt af deres civilstand eller familiemæssige forhold.
2. Midlertidig ansættelse forudsætter, at den pågældende:
a)
er statsborger i en af de deltagende medlemsstater og ikke er frataget sine borgerlige rettigheder
b)
har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love om værnepligt
c)
opfylder de vandelskrav, der stilles for at udføre de pågældende opgaver
d)
opfylder de for hans arbejde nødvendige fysiske krav, og
e)
forelægger dokumentation for indgående kendskab til et af Den Europæiske Unions sprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af disse sprog i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af hans hverv.
3. Styringskomitéen vedtager efter behov de specifikke gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for midlertidig ansættelse inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
Artikel 37
Inden ansættelsen underkastes den pågældende en lægeundersøgelse foretaget af en af agenturet godkendt læge, for at agenturet kan få sikkerhed for, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 36, stk. 2, litra d).
Når den i stk. 1 omhandlede lægeundersøgelse fører til en negativ udtalelse, kan ansøgeren inden 20 dage efter, han har modtaget meddelelse herom fra agenturet, anmode om, at hans tilfælde forelægges til udtalelse i et lægeudvalg sammensat af tre læger, der udpeges af AACC blandt agenturets rådgivende læger. Den rådgivende læge, der har afgivet den første negative udtalelse, skal høres af lægeudvalget. Ansøgeren kan forelægge udvalget en udtalelse fra en læge efter eget valg. Når lægeudvalgets udtalelse bekræfter resultatet af den i første afsnit omhandlede lægeundersøgelse, afholdes halvdelen af honorarer og ekstraomkostninger af ansøgeren.
Artikel 38
Det kan forlanges, at den midlertidige ansættelse indledes med en prøvetid på højst seks måneder.
Hvis en midlertidigt ansat i løbet af sin prøvetid som følge af sygdom eller ulykke forhindres i at udføre sit arbejde i et tidsrum af mindst en måned, kan den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter, forlænge prøvetiden med et tilsvarende tidsrum.
Senest en måned før udløbet af den midlertidigt ansattes prøvetid skal der afgives en udtalelse om hans egnethed til varetagelse af de med hans stilling forbundne opgaver samt om hans tjenstlige indsats og adfærd. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. Hvis den midlertidigt ansatte ikke er fundet egnet til at varetage stillingen, afskediges han.
AACC kan dog undtagelsesvis forlænge prøvetiden med højst seks måneder, eventuelt med overflyttelse af den midlertidigt ansatte til en anden tjenestegren.
Viser den midlertidigt ansatte på prøve sig klart uegnet, kan der udfærdiges en udtalelse på et hvilket som helst tidspunkt under prøvetiden. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. På grundlag af udtalelsen kan AACC træffe beslutning om med en måneds varsel at afskedige den midlertidigt ansatte inden prøvetidens udløb.
Artikel 39
1. Den midlertidigt ansatte indplaceres på første løntrin i sin lønklasse.
AACC kan for at tage hensyn til den pågældendes erhvervserfaring ved udnævnelsen tildele ham en anciennitetsforbedring på maksimalt 24 måneder. Der vedtages almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel.
2. Hvis den midlertidigt ansatte i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9, stk. 2, skal beklæde en stilling, der svarer til en højere lønklasse, indplaceres han på det første løntrin i denne lønklasse. Midlertidigt ansatte i lønklasserne AD 9 til AD 13, der fungerer som kontorchef, og som udnævnes til en højere lønklasse, indplaceres dog på andet løntrin i den nye lønklasse. Det samme gælder for midlertidigt ansatte, som forfremmes til direktør eller generaldirektør.
Artikel 40
Regelmæssigt og mindst hvert andet år udfærdiges der for hver midlertidigt ansatte en udtalelse vedrørende hans kvalifikationer, tjenstlige indsats og adfærd. De daglige leder fastsætter bestemmelser, som giver ret til at indgive en appel under bedømmelsesproceduren, og denne ret skal være udnyttet, inden der klages i henhold til artikel 167, stk. 2.
Fra lønklasse 4 kan udtalelsen for midlertidigt ansatte i ansættelsesgruppe AST også indeholde en tilkendegivelse af, om den pågældende i betragtning af den præsterede indsats har de nødvendige forudsætninger for at kunne varetage en stilling som administrator.
Den midlertidigt ansatte gøres bekendt med udtalelsens indhold. Han har ret til at tilføje enhver bemærkning, han finder nødvendig.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Afdeling A
Forældre- og familieorlov
Artikel 41
Enhver midlertidigt ansat har for hvert barn ret til en forældreorlov af en varighed på højst seks måneder, under hvilken der ikke udbetales grundløn, og som skal tages i de første 12 år efter barnets fødsel eller adoption. Orlovens varighed kan fordobles for enlige forsørgere, der anerkendes som sådanne ifølge de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages af agenturet. Orloven kan opdeles i flere perioder, hver af en varighed på mindst en måned.
Under forældreorloven bevarer den midlertidigt ansatte sit medlemskab af de sociale sikringsordninger. Han erhverver fortsat pensionsrettigheder og bevarer retten til børnetilskud og uddannelsestillæg for børn, som han har forsørgerpligt over for. Den midlertidigt ansatte bevarer ligeledes sin stilling, sin ret til at avancere til højere løntrin og muligheden for at komme i betragtning ved forfremmelse. Orloven kan tages i form af en periode helt uden arbejde eller i form af halvtidsarbejde. Hvis forældreorloven tages i form af halvtidsarbejde, fordobles den maksimale varighed, der er nævnt i stk. 1. Under forældreorloven har den midlertidigt ansatte krav på en godtgørelse på 798,77 EUR om måneden eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, men han må ikke udføre nogen anden form for lønnet arbejde. Agenturet afholder hele bidraget til de i artikel 67 og 68 fastsatte sociale sikringsordninger, og dette beregnes på grundlag af den midlertidigt ansattes grundløn.
I tilfælde af en orlov i form af halvtidsarbejde finder denne bestemmelse dog kun anvendelse på forskellen mellem den fulde grundløn og den forholdsvis nedsatte grundløn. For den faktisk udbetalte del af grundlønnen beregnes den midlertidigt ansattes bidrag ved anvendelse af de samme procenter som dem, der ville blive anvendt ved fuldtidsarbejde.
Godtgørelsen forhøjes til 1 065,02 EUR om måneden, eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, for enlige forsørgere som omhandlet i stk. 1 og i de første tre måneder af forældreorloven, når faderen tager denne under barselsorloven, eller en af forældrene tager den umiddelbart efter barselsorloven, under adoptionsorloven eller umiddelbart efter adoptionsorloven. Beløbene i denne artikel tilpasses på de samme betingelser som lønnen.
Artikel 42
Hvis den midlertidigt ansattes ægtefælle, en af hans slægtninge i opstigende linje, en af hans efterkommere eller en bror eller søster rammes af en alvorlig sygdom eller et alvorligt handicap, som er attesteret af en læge, har den midlertidigt ansatte ret til en familieorlov, under hvilken der ikke udbetales grundløn. Den samlede varighed af sådan orlov er under hele den midlertidigt ansattes karriere begrænset til ni måneder.
Artikel 41, stk. 2, finder anvendelse.
Afdeling B
Arbejdstid
Artikel 43
En midlertidigt ansat i aktiv tjeneste skal til enhver tid stå til rådighed for agenturet. Den normale arbejdstid kan dog ikke overstige 42 ugentlige timer, der fordeles i henhold til en af AACC fastlagt tidsplan. Inden for denne tidsplans rammer kan AACC efter høring af Personaleudvalget opstille egnede tidsplaner for bestemte grupper af midlertidigt ansatte med særlige opgaver.
Af tjenstlige grunde eller på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen kan en midlertidigt ansat desuden forpligtes til at stå til rådighed ud over den almindelige arbejdstid på tjenestestedet eller i sit hjem. Agenturet fastlægger efter høring af Personaleudvalget gennemførelsesbestemmelserne til dette stykke.
Artikel 44
1. Enhver midlertidigt ansat kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid.
AACC kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med tjenestens interesser.
2. Tilladelse skal gives i følgende tilfælde:
a)
for at tage sig af et barn på under 9 år
b)
for at tage sig af et barn mellem 9 og 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 20 % af den normale arbejdstid
c)
for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster
d)
for at følge en supplerende uddannelse, eller
e)
fra en alder af 55 år i de sidste fem år inden pensionering.
Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse for at følge supplerende uddannelse eller fra en alder af 55 år, kan AACC kun undtagelsesvist afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde til at gøre dette.
Hvis tilladelsen gives for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster eller for at følge en supplerende uddannelse, må den samlede længde af disse perioder ikke overstige fem år i løbet af den midlertidigt ansattes karriere.
3. AACC besvarer den midlertidigt ansattes anmodning inden for en frist på 60 dage.
4. De nærmere regler for deltidsbeskæftigelse og proceduren for meddelelse af tilladelse hertil er fastsat i bilag II.
Artikel 45
En midlertidigt ansat kan anmode om tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob i en stilling, for hvilken AACC har fastslået, at den egner sig til denne arbejdsform. En tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob er ikke tidsbegrænset. AACC kan dog med et varsel på seks måneder tilbagekalde tilladelsen, hvis dette er i tjenestens interesse. På samme måde kan AACC tilbagekalde tilladelsen efter anmodning fra den pågældende midlertidigt ansatte med et varsel på mindst seks måneder. I så fald kan den midlertidigt ansatte forflyttes til en anden stilling.
Artikel 53 og bilag II, artikel 3, undtagen stk. 2, tredje punktum, finder anvendelse. AACC kan fastlægge nærmere regler om anvendelsen af disse bestemmelser.
Artikel 46
Den midlertidigt ansatte kan kun i hastende tilfælde eller ved arbejde af usædvanligt omfang være forpligtet til overarbejde; natarbejde såvel som arbejde på søn- og helligdage samt øvrige fridage kan kun ske i henhold til en af AACC fastlagt procedure. Det samlede antal overarbejdstimer, der kan kræves af en midlertidigt ansat, må ikke overstige 150 timer over en periode på seks måneder.
Det af midlertidigt ansatte i ansættelsesgruppe AD og i ansættelsesgruppe AST 5 til 11 udførte overarbejde giver hverken ret til arbejdstidsudligning eller vederlag.
Det af midlertidigt ansatte i lønklasse AST 1 til AST 4 udførte overarbejde giver i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser ret til arbejdstidsudligning eller til et vederlag, hvis det af tjenstlige grunde ikke er muligt at foretage arbejdstidsudligning inden for den måned, der følger efter den måned, hvor overarbejdet blev udført.
Artikel 47
Der kan ydes tillæg til den midlertidigt ansatte, der, inden for rammerne af en sådan skifteholds- eller turnustjeneste, som af tjenstlige grunde og på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen er besluttet af agenturet og af denne anses at skulle være af sædvanlig og vedvarende karakter, regelmæssigt er forpligtet til at arbejde om natten, på lørdage, søndage eller helligdage samt øvrige fridage.
AACC afgør, hvilke kategorier der er berettigede, og fastlægger betingelserne for ydelse af dette tillæg og satserne herfor.
En midlertidigt ansats normale arbejdstid i skifteholds- eller turnustjeneste må ikke overstige det samlede årlige antal normale arbejdstimer.
Artikel 48
Der kan ydes tillæg til den midlertidigt ansatte, som, ved beslutning truffet af AACC af tjenstlige grunde eller på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen, regelmæssigt er forpligtet til at stå til rådighed ud over den almindelige arbejdstid på tjenestestedet eller i hjemmet.
AACC afgør, hvilke kategorier der er berettigede, og fastlægger betingelserne for ydelse af dette tillæg og satserne herfor.
Artikel 49
Der kan ydes tillæg til bestemte midlertidigt ansatte under hensyntagen til særligt belastende arbejdsbetingelser.
Agenturet fastlægger, hvilke personalekategorier der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse.
Afdeling C
Ferie og orlov
Artikel 50
Den midlertidigt ansatte har efter de samme regler som dem, der er fastsat efter fælles aftale mellem Fællesskabets institutioner, ret til en årlig ferie på mindst 24 og højst 30 arbejdsdage inden for hvert kalenderår.
Ud over den årlige ferie kan der i undtagelsestilfælde efter anmodning bevilges tjenestefrihed. De nærmere regler for denne fastsættes i bilag III.
Artikel 51
Ud over den ferie og orlov, der er omhandlet i artikel 50, har en gravid kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til en orlov på 20 uger. Orloven kan tidligst påbegyndes seks uger inden den i attesten anførte forventede fødselsdato og slutter tidligst 14 uger efter nedkomsten. I tilfælde af flerfødsel, for tidlig fødsel eller fødsel af et handicappet barn er orloven på 24 uger. I denne bestemmelse forstås ved for tidlig fødsel en fødsel, der finder sted inden udgangen af den 34. svangerskabsuge.
Artikel 52
1. Såfremt en midlertidigt ansat godtgør, at han som følge af sygdom eller ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til sygeorlov.
Den pågældende skal snarest muligt give agenturet meddelelse om sin uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter tre dages tjenestefravær fremlægge en lægeattest. Attesten skal fremsendes senest den femte fraværsdag, idet poststemplets dato er afgørende. Hvis dette ikke sker, betragtes fraværet som uberettiget, medmindre grundene til den manglende fremsendelse af attesten ikke kan tilregnes den midlertidigt ansatte.
En midlertidigt ansat på sygeorlov kan på et hvilket som helst tidspunkt underkastes en lægeundersøgelse, der foranstaltes af agenturet. Hvis en sådan undersøgelse ikke kan finde sted som følge af forhold, der må tilregnes den midlertidigt ansatte, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for den planlagte undersøgelse.
Såfremt det ved undersøgelsen vurderes, at den midlertidigt ansatte er i stand til at gøre tjeneste, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for undersøgelsen, jf. dog nedenstående afsnit.
Hvis den midlertidigt ansatte finder, at konklusionerne på grundlag af den af AACC foranstaltede undersøgelse ikke er lægeligt begrundede, kan han eller en læge, der handler på hans vegne, inden for en frist på to arbejdsdage anmode agenturet om, at en uafhængig læge som opmand foretager en efterfølgende undersøgelse.
Agenturet sender straks en sådan anmodning til en anden læge, der udpeges efter aftale mellem den midlertidigt ansattes læge og agenturets læge. Kan der ikke inden for fem dage opnås en sådan aftale, vælger agenturet en af de personer, der er opført på den liste over uafhængige læger, som med henblik herpå hvert år opstilles efter aftale mellem AACC og Personaleudvalget. Den midlertidigt ansatte kan inden for en frist på to arbejdsdage modsætte sig agenturets valg, og agenturet vælger i så fald en anden læge på listen, og dette valg er endeligt.
Den udtalelse, som den uafhængige læge afgiver efter at have rådført sig med henholdsvis den midlertidigt ansattes og agenturets læge, er bindende. Hvis den uafhængige læges udtalelse bekræfter konklusionen af den af agenturet foranstaltede undersøgelse, betragtes fraværet som uberettiget fra datoen for undersøgelsen. Hvis den uafhængige læges udtalelse ikke bekræfter konklusionen af denne undersøgelse, betragtes fraværet i enhver henseende som berettiget.
2. Når fravær på grund af sygdom på højst tre dage uden lægeattest i en periode på 12 måneder overstiger 12 dage i alt, skal den midlertidigt ansatte fremlægge lægeattest for hvert nyt fravær på grund af sygdom. Fraværet betragtes som uberettiget fra den 13. fraværsdag på grund af sygdom uden lægeattest.
3. Med forbehold af en eventuel anvendelse af reglerne for disciplinær forfølgning fratrækkes fravær, der betragtes som uberettiget i henhold til stk. 1 og 2, i den pågældende midlertidigt ansattes årlige ferie. Såfremt den midlertidigt ansatte ikke har ret til yderligere ferie, mister han retten til sit vederlag for den pågældende periode.
4. AACC kan for den midlertidigt ansatte, hvis sygeorlov overstiger 12 måneder inden for en periode på tre år, henvise sagen til Invaliditetsudvalget.
5. Den midlertidigt ansatte kan på grundlag af en lægeundersøgelse foretaget af agenturets læge få beordret sygeorlov, hvis hans sundhedstilstand kræver det, eller hvis en smitsom sygdom er udbrudt i hans husstand.
I tilfælde af indsigelse finder proceduren i stk. 1, femte til syvende afsnit, anvendelse.
6. Den midlertidigt ansatte skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende lægeundersøgelse enten hos agenturets læge eller hos en læge efter eget valg.
I sidstnævnte tilfælde godtgøres lægehonoraret af agenturet indtil et bestemt maksimumsbeløb, som AACC fastsætter for en periode på højst tre år.
Artikel 53
Den årlige ferie for en midlertidigt ansat, der arbejder på deltid, nedsættes forholdsvist for perioden med deltidsbeskæftigelse.
Artikel 54
Bortset fra sygdoms- eller ulykkestilfælde kan den midlertidigt ansatte ikke udeblive fra tjenesten uden forudgående samtykke fra sin foresatte. Med forbehold af eventuelle disciplinærretlige bestemmelser fradrages enhver ubeføjet udeblivelse, der behørigt er konstateret, i den pågældendes årlige ferie. Hvis den midlertidigt ansattes årlige ferie er opbrugt, mister han retten til sit vederlag i en periode af tilsvarende længde.
Såfremt en midlertidigt ansat ønsker at tilbringe sin sygeorlov på et andet sted end sit tjenestested, skal han forinden indhente AACC's samtykke.
Tjenestefrihed, forældreorlov og familieorlov kan ikke vare ud over kontraktperioden.
Sygeorlov med løn i henhold til artikel 52 er dog begrænset til tre måneder eller til varigheden af det af den midlertidigt ansatte udførte arbejde, hvis denne periode er længere. Den pågældende orlov kan ikke overskride kontraktperioden.
Efter udløbet af de nævnte frister får den midlertidigt ansatte, hvis tjenesteforhold ikke er bragt til ophør, til trods for, at han endnu ikke kan genoptage sit arbejde, orlov uden løn.
Hvis den midlertidigt ansatte har pådraget sig en erhvervssygdom eller er kommet til skade ved udøvelsen af sit arbejde, modtager han fortsat i hele den periode, han er uarbejdsdygtig, sit fulde vederlag, medmindre han modtager invaliditetsydelse i henhold til artikel 76.
Afdeling D
Helligdage samt øvrige fridage
Artikel 55
Agenturet udarbejder en liste over helligdage samt øvrige fridage.
Artikel 56
1. I undtagelsestilfælde, når det er bydende nødvendigt, kan der efter ansøgning gives en midlertidigt ansat tjenestefrihed af personlige årsager uden løn. AACC fastsætter varigheden af en sådan tjenestefrihed, der dog højst kan udgøre en fjerdedel af den af den midlertidigt ansatte tilbagelagte tjenestetid eller:
-
tre måneder, hvis den midlertidigt ansatte har mindre end fire års anciennitet
-
12 måneder i alle andre tilfælde.
2. Varigheden af den i stk. 1 omhandlede tjenestefrihed medregnes ikke ved anvendelse af bestemmelserne i artikel 59, stk. 9.
3. Under den midlertidigt ansattes tjenestefrihed suspenderes dækningen af de i artikel 67 omhandlede sygdoms- og ulykkesrisici.
En midlertidigt ansat, der ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan dog efter anmodning indgivet senest en måned efter, at hans tjenestefrihed uden løn er begyndt, fortsat dækkes mod de i artikel 67 nævnte risici, såfremt han under hele tjenestefriheden indbetaler halvdelen af de i nævnte artikel fastsatte bidrag. Bidragene beregnes ud fra den midlertidigt ansattes sidst oppebårne grundløn.
Endvidere kan en midlertidigt ansat, der godtgør, at han ikke kan erhverve pensionsrettigheder under nogen anden pensionsordning, efter anmodning fortsat erhverve yderligere pensionsrettigheder under tjenestefriheden uden løn, forudsat at han indbetaler et bidrag på tre gange den i artikel 89 fastsatte sats. Bidraget beregnes ud fra den grundløn, som svarer til den pågældendes lønklasse og -trin.
Artikel 57
En midlertidigt ansat, der indkaldes til aftjening af værnepligt, til civil tjeneste, til militært instruktionskursus eller genindkaldes, placeres i den tjenesteretlige stilling »orlov til aftjening af national tjeneste«. Denne tjenesteretlige stilling kan i intet tilfælde vare længere end kontraktperioden.
En midlertidigt ansat, der indkaldes til aftjening af værnepligt eller til civil tjeneste, ophører med at oppebære vederlag, men bestemmelserne i denne vedtægt om avancement til et højere løntrin finder fortsat anvendelse. Bestemmelserne om udtrædelsespenge gælder ligeledes fortsat, hvis han efter at have opfyldt sine militære forpligtelser eller efter at have afsluttet den civile tjeneste betaler pensionsbidragene for den mellemliggende periode.
En midlertidigt ansat, der skal deltage i et militært instruktionskursus eller genindkaldes, oppebærer i den pågældende periode sit vederlag. Dette nedsættes dog med den udbetalte militærløn.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 58
En midlertidigt ansats vederlag omfatter en grundløn, familietillæg og godtgørelser.
Artikel 59
1. Midlertidigt ansattes vederlag udtrykkes i euro. Justeringskoefficienterne, fradragene, den årlige undersøgelse og tilpasningerne fastsættes og foretages efter de samme regler som dem, der er fastsat i artikel 63, 64, 65, 65a og 66a i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, som fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (2), i det følgende benævnt »EF-vedtægten«, og i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber (3). Fradrag som omhandlet i EF-vedtægten tilfalder agenturet med undtagelse af bidrag til syge-, ulykkes- og arbejdsløshedsforsikring.
2. Grundlønnen fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 66.
3. Familietillæggene omfatter:
a)
husstandstillæg
b)
børnetilskud
c)
uddannelsestillæg.
4. Midlertidigt ansatte, der oppebærer de i stk. 1 nævnte familietillæg, skal meddele, hvilke tillæg af samme art de får fra anden side; disse fratrækkes de tillæg, der betales i henhold til artikel 1, 2 og 3 i bilag V.
5. AACC kan træffe særlig og begrundet bestemmelse om, at børnetilskuddet skal fordobles på grundlag af lægeerklæringer, der godtgør, at det pågældende barn påfører den midlertidigt ansatte betydelige udgifter som følge af et mentalt eller fysisk handicap.
6. Såfremt de ovennævnte familietillæg i henhold til artikel 1, 2 og 3 i bilag V udbetales til en anden end den midlertidigt ansatte, finder udbetalingen sted i valutaen i denne anden persons bopælsland, i givet fald på grundlag af de i EF-vedtægtens artikel 63, andet afsnit, omhandlede pariteter. Såfremt dette land ligger inden for Den Europæiske Union, korrigeres de med den for dette land fastsatte justeringskoefficient; såfremt bopælsland ligger uden for Unionen, anvendes en justeringskoefficient på 100.
Stk. 4 og 5 anvendes på ovennævnte modtager af familietillæg.
7. Udlandstillægget er lig med 16 % af summen af grundløn, husstandstillæg samt de børnetilskud, som den midlertidigt ansatte er berettiget til. Udlandstillægget kan ikke være mindre end 442,78 EUR pr. måned.
8. I tilfælde af en midlertidigt ansats død er den efterladte ægtefælle eller de uforsørgede børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilken ægtefællen død, berettiget til at oppebære afdødes fulde vederlag.
I tilfælde af en invaliditetsydelsesberettigets død finder ovenstående bestemmelser tilsvarende anvendelse, for så vidt angår afdødes invaliditetsydelse.
9. En midlertidigt ansat med to års anciennitet på et løntrin inden for sin lønklasse stiger automatisk til nærmeste højere løntrin inden for samme lønklasse.
Artikel 60
Ydelse af familietillæg og udlandstillæg afgøres i henhold til artikel 1, 2, 3 og 4 i bilag V.
Artikel 61
Med forbehold af artikel 62-65 har den midlertidigt ansatte i henhold til artikel 5-16 i bilag V ret til godtgørelse af de udgifter, han har haft ved sin tiltræden af tjenesten, forflyttelse eller fratræden, samt til godtgørelse af de ved tjenesten foranledigede udgifter.
Artikel 62
Den midlertidigt ansatte, som er ansat for en periode på mindst 12 måneder, har ret til godtgørelse af sine flytteudgifter på de i artikel 9 i bilag V fastsatte betingelser.
Artikel 63
1. Den midlertidigt ansatte, som er ansat for en periode på mindst et år, har ret til bosættelsespenge på de i artikel 5 i bilag V fastsatte betingelser. Disse udgør for en forventet tjenestetid på:
-
mindst ét år, men mindre end to år:
1/3
af den sats, der er fastsat i artikel 5 i bilag V.
-
mindst to år, men mindre end tre år:
2/3
-
mindst tre år:
3/3
2. De i artikel 6 i bilag V omhandlede bosættelsespenge efter fratræden udbetales til midlertidigt ansatte, der har gjort tjeneste i fire år. Den midlertidigt ansatte, som har gjort tjeneste i mere end ét år, men mindre end fire år, modtager bosættelsespenge efter fratræden i forhold til varigheden af den tilbagelagte tjeneste.
3. De i stk. 1 omhandlede bosættelsespenge og de i stk. 2 omhandlede bosættelsespenge efter fratræden kan dog ikke være mindre end:
a)
976,85 EUR for en midlertidigt ansat, der har ret til husstandstillæg, og
b)
580,83 EUR for en midlertidigt ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.
Såfremt to ægtefæller, der begge er midlertidigt ansatte ved agenturet, begge har ret til bosættelsespenge eller bosættelsespenge efter fratræden, udbetales disse kun til den ægtefælle, der har den højeste grundløn.
Såfremt ægtefællen til én af agenturets midlertidigt ansatte er tjenestemand eller på anden måde ansat ved De Europæiske Fællesskaber, er berettiget til bosættelsespenge eller bosættelsespenge efter fratræden og oppebærer en højere grundløn, er den midlertidigt ansatte ikke berettiget til disse ydelser.
Artikel 64
Dagpenge er fastsat i artikel 10 i bilag V. En midlertidigt ansat, der er ansat for en periode på mindre end 12 måneder og som dokumenterer, at han ikke længere kan blive boende på sin hidtidige bopæl, er berettiget til dagpenge i hele kontraktperioden, dog højst i et år.
Artikel 65
Artikel 8 i bilag V om godtgørelse af udgifter til årlig rejse fra tjenestestedet til hjemstedet finder kun anvendelse for en midlertidigt ansat med mindst ni måneders tjeneste.
Artikel 66
Udbetaling af ydelserne sker som fastsat i bilag V, artikel 17 og 18.
KAPITEL 6
Social sikring
Afdeling A
Syge- og ulykkesforsikring, sociale ydelser
Artikel 67
1. I sygdomstilfælde garanteres der midlertidigt ansatte i deres tjenestetid, under deres sygeorlov samt i de i artikel 16 og 56 omhandlede perioder med tjenestefrihed uden løn på de deri fastsatte betingelser, eller hvis de modtager invalidepension, deres ægtefælle, når denne ikke er berettiget til ydelser af samme art og størrelse i henhold til enhver anden lovmæssig eller administrativ bestemmelse, deres børn og andre personer, over for hvem de har forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, modtagere af efterladtepension godtgørelse af udgifter på indtil 80 % efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne i henhold til artikel 72 i EF-vedtægten. Satsen forhøjes til 85 % for følgende ydelser: konsultationer og besøg, kirurgiske indgreb, hospitalsindlæggelse, farmaceutiske produkter, røntgenundersøgelser, analyser, laboratoriebehandling og proteser i henhold til lægerecept, bortset fra tandproteser. Den forhøjes til 100 % i tilfælde af tuberkulose, polio, kræft, sindssygdom og andre sygdomme, der af AACC anses for at være af lige så alvorlig karakter, samt for forebyggende undersøgelser og ved fødsler. Godtgørelserne på 100 % gælder dog ikke i tilfælde af erhvervssygdomme eller ulykker, i forbindelse med hvilke artikel 68 har fundet anvendelse.
En midlertidigt ansats ugifte partner behandles som ægtefælle i forbindelse med sygeforsikringsordningen, hvis de tre første betingelser i bilag V, artikel 1, stk. 2, litra c), er opfyldt.
En tredjedel af bidraget til dækning af disse udgifter bæres af den midlertidigt ansatte; dog kan dette bidrag ikke overstige 2 % af hans grundløn.
2. Hvis den midlertidigt ansatte, der udtræder af tjenesten, godtgør, at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan han senest en måned efter, at han er udtrådt af tjenesten, anmode om fortsat at være dækket af den i stk. 1 fastsatte sygeforsikringsordning, dog højst i seks måneder efter tjenestens ophør. Det i stk. 1 nævnte bidrag beregnes på grundlag af den midlertidigt ansattes sidste grundløn og bæres af ham selv med halvdelen.
Ved AACC's beslutning, efter udtalelse fra agenturets rådgivende læge, anvendes fristen på en måned til at indgive ansøgning samt den i det første afsnit fastsatte begrænsning på seks måneder ikke i de tilfælde, hvor den pågældende er ramt af en langvarig og alvorlig sygdom, der er pådraget før tjenestens ophør og anmeldt til agenturet før udløbet af den i det første afsnit fastsatte periode på seks måneder, såfremt den pågældende underkaster sig den lægekontrol, der foranstaltes af agenturet.
3. En midlertidigt ansats fraskilte ægtefælle, et barn, som den midlertidigt ansatte ikke længere har forsørgerpligt over for, samt en person, der ikke længere kan ligestilles med et barn, over for hvem der består forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, og som godtgør, at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan, i deres egenskab af personer, der var medforsikrede sammen med den midlertidigt ansatte, gennem hvilken de opnåede disse godtgørelser, fortsat være dækket af den i stk. 1 fastsatte sygeforsikringsordning, dog højst i et år; der vil ikke blive opkrævet bidrag for at sikre denne dækning. Nævnte tidsrum regnes fra den dato, hvor skilsmissen blev endelig, eller hvor forsørgerpligten eller ligestillingen med et barn, over for hvem der består forsørgerpligt, ophørte.
4. En midlertidigt ansat, der er forblevet i agenturets tjeneste indtil sit 63. år, eller som modtager invaliditetsydelse, omfattes efter fratræden fra tjenesten ligeledes af bestemmelserne i stk. 1. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af pensionen eller ydelsen.
De samme bestemmelser gælder for den, der modtager efterladtepension efter en midlertidigt ansat, der ved sin død var i aktiv tjeneste, eller en midlertidigt ansat, der er forblevet i agenturets tjeneste til sit 63. år, eller én, der modtog invaliditetsydelse. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af efterladtepensionen.
5. Bestemmelserne i stk. 1 finder kun efter anmodning anvendelse på personer, der modtager børnepension. Bidraget beregnes på grundlag af børnepensionen.
6. For personer, der modtager efterladtepension, kan det i stk. 4 og 5 nævnte bidrag ikke være mindre end et bidrag beregnet på grundlag af grundlønnen i første lønklasse, første løntrin.
7. Såfremt de samlede ikke-godtgjorte udgifter i en periode på 12 måneder overstiger halvdelen af den midlertidigt ansattes månedsgrundløn eller halvdelen af den udbetalte pension, indrømmer AACC på grundlag af den i stk. 1 nævnte ordning en særlig godtgørelse, idet der tages hensyn til den pågældendes familieforhold.
8. Den begunstigede skal anføre de beløb, han har modtaget, eller som han kan gøre krav på fra en anden ved lov eller forordning fastsat sygeforsikring som godtgørelse for udgifter, han selv eller en af ham medforsikret person har haft.
Såfremt de samlede godtgørelser, som han måtte være berettiget til, overstiger den samlede godtgørelse, der fastsættes i stk. 1 ovenfor, nedsættes det beløb, der tilkommer ham i medfør af stk. 1, med forskelsbeløbet, undtagen når det drejer sig om godtgørelser fra en privat tillægssygeforsikring, der skal dække den del af udgifterne, der ikke godtgøres af agenturets sygeforsikringsordning.
Artikel 68
1. Midlertidigt ansatte sikres i deres tjenestetid, under sygeorlov samt i de i artikel 16 og 56 omhandlede perioder med tjenestefrihed uden løn på de deri fastsatte betingelser fra tiltrædelsesdagen imod risiko for erhvervssygdomme og ulykker efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne i henhold til artikel 73 i EF-vedtægten. De skal til sikring mod risici uden for tjenesten bidrage med indtil 0,1 % af grundlønnen.
I ordningen præciseres de risici, der ikke dækkes.
2. De garanterede ydelser er følgende:
a)
ved dødsfald:
udbetaling til de i det følgende anførte personer af et engangsbeløb, der er lig med den pågældendes årlige grundløn multipliceret med fem, udregnet på grundlag af den midlertidigt ansattes månedsløn i de sidste 12 måneder forud for ulykken:
-
til den afdøde midlertidigt ansattes ægtefælle og børn i overensstemmelse med de for ham gældende arveretlige regler; det beløb, der skal udbetales ægtefællen, kan dog ikke være mindre end 25 % af det samlede beløb
-
såfremt der ikke findes efterladte af den ovenfor nævnte kategori: til andre efterkommere i overensstemmelse med de for den midlertidigt ansatte gældende arveretlige regler
-
såfremt der ikke findes efterladte af de to ovenfor nævnte kategorier: til slægtningen i opstigende linje i overensstemmelse med de for den midlertidigt ansatte gældende arveretlige regler
-
såfremt der ikke findes efterladte af de tre ovenfor nævnte kategorier: til agenturet
b)
i tilfælde af vedvarende, total invaliditet:
udbetaling til den pågældende af et engangsbeløb, der er lig med hans årlige grundløn multipliceret med otte, udregnet på grundlag af den midlertidigt ansattes månedsløn i de sidste 12 måneder forud for ulykken
c)
i tilfælde af vedvarende, delvis invaliditet:
udbetaling til den pågældende af en del af den under litra b) nævnte erstatning, udregnet på grundlag af den tabel, der fastsættes i den i stk. 1 nævnte ordning.
Under de i denne ordning fastlagte betingelser kan de ovenfor anførte ydelser erstattes med en livrente.
De ovenfor nævnte ydelser kan udbetales sammen med de i afdeling B nævnte ydelser.
3. Desuden dækkes i henhold til betingelserne i den i stk. 1 nævnte ordning: udgifterne til lægebehandling, medicin, hospitalsophold, operative indgreb, proteser, røntgenoptagelser, massage, ortopædisk og klinisk behandling og sygetransport samt alle lignende udgifter, der er forårsaget af ulykken eller erhvervssygdommen.
Sådanne udgifter godtgøres dog kun i det omfang, de overskrider de ydelser, den midlertidigt ansatte modtager i henhold til bestemmelserne i artikel 67.
Artikel 69
1. De midlertidigt ansattes og agenturets bidrag til syge- og ulykkesforsikringen betales fuldt ud til syge- og ulykkesforsikringen i EF-vedtægten.
2. Hvis det imidlertid ved den lægeundersøgelse, som den ansatte i henhold til artikel 36 skal underkaste sig, konstateres, at den pågældende lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan AACC bestemme, at udgifter, som forårsages af følgerne eller eftervirkningerne af denne sygdom eller helbredsmangel, skal holdes uden for den godtgørelse, der er fastsat i artikel 67.
Dokumenterer den midlertidigt ansatte, at han ikke kan opnå godtgørelse fra en anden administrativt eller ved lov fastsat sygeforsikring, kan han senest i løbet af den måned, der følger efter udløbet af hans kontrakt, anmode om fortsat i en periode på højst seks måneder efter kontraktens udløb at være dækket mod sygdom i henhold til bestemmelserne i artikel 67 og 68. Det i artikel 67, stk. 2, omhandlede bidrag beregnes på grundlag af den ansattes seneste grundløn, idet den ansatte selv betaler halvdelen af bidraget.
3. Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af Rådet efter en periode på seks år i lyset af sygdoms- og ulykkesrisikoen for agenturets midlertidigt ansatte.
4. Ved afgørelse truffet efter udtalelse fra en af agenturet godkendt læge kan AACC bestemme, at fristen på én måned til at indgive ansøgning samt den i stk. 2 fastsatte begrænsning til seks måneder ikke skal finde anvendelse, såfremt den pågældende i den tid, han har været ansat, har pådraget sig en alvorlig eller langvarig sygdom, som han har anmeldt til agenturet før udløbet af den i stk. 2 fastsatte periode på seks måneder, og underkaster sig den lægelige kontrol, der foranstaltes af agenturet.
Artikel 70
1. En tidligere midlertidigt ansat, som efter at være ophørt med at arbejde i agenturet er uden beskæftigelse, kan:
-
såfremt han ikke er berettiget til invaliditetsydelse fra agenturet
-
såfremt hans udtræden af tjenesten ikke skyldes afskedigelse efter ansøgning eller opsigelse af kontrakten af disciplinære årsager
-
såfremt han har gjort tjeneste i mindst seks måneder, og
-
såfremt han er bosat i en EU-medlemsstat,
få udbetalt en månedlig arbejdsløshedsunderstøttelse på nedenstående betingelser.
Såfremt den pågældende har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til en national ordning, har han pligt til at meddele dette til agenturet. I så fald skal den pågældendes nationale understøttelse fratrækkes den, der udbetales i henhold til stk. 3.
2. Arbejdsløshedsunderstøttelsen er betinget af, at den tidligere midlertidigt ansatte:
a)
har meldt sig som arbejdssøgende på arbejdsformidlingen i den EU-medlemsstat, hvor han har taget bopæl
b)
opfylder de forpligtelser, der er fastsat for personer, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til vedkommende EU-medlemsstats lovgivning
c)
hver måned til agenturet fremsender en attest, som er udstedt af den nationale kompetente myndighed, og hvori det oplyses, om han har opfyldt de i litra a) og b) omhandlede forpligtelser.
I tilfælde af sygdom, ulykke, fødsel, invaliditet eller forhold, der er anerkendt som sidestillet hermed, eller i tilfælde, hvor den nationale kompetente myndighed har dispenseret fra opfyldelsen af disse forpligtelser, kan agenturet påbegynde eller fortsætte udbetaling af understøttelse, selv om de i litra b) omhandlede nationale forpligtelser ikke er opfyldt.
Styringskomitéen fastsætter de nødvendige bestemmelser for gennemførelsen af denne artikel.
3. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes i forhold til den grundløn, som den tidligere midlertidigt ansatte modtog ved tjenestens ophør. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes til:
a)
60 % af grundlønnen i en første periode på 12 måneder
b)
45 % af grundlønnen fra 13. til 24. måned.
De således fastsatte beløb kan dog ikke være mindre end 1 171,52 EUR eller større end 2 343,04 EUR, bortset fra de første seks måneder, hvor den nedre grænse finder anvendelse, mens den øvre grænse ikke finder anvendelse. Disse beløb tilpasses efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 66, i overensstemmelse med EF-vedtægtens artikel 65.
4. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udbetales til den tidligere midlertidigt ansatte i en periode på højst 24 måneder fra datoen for tjenestens ophør, dog højst i en periode svarende til en tredjedel af den tid, den pågældende har gjort tjeneste. Såfremt den tidligere midlertidigt ansatte inden for denne periode ophører med at opfylde de i stk. 1 og 2 anførte betingelser, suspenderes udbetalingen af understøttelsen. Understøttelsen udbetales på ny, såfremt den tidligere midlertidigt ansatte inden udløbet af perioden igen opfylder de nævnte betingelser og ikke er berettiget til national arbejdsløshedsunderstøttelse.
5. En tidligere midlertidigt ansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til familietillæg efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af arbejdsløshedsunderstøttelsen på de i bilag V, artikel 1, fastsatte betingelser.
Den pågældende har pligt til at give meddelelse om andre ydelser af samme art, som han selv eller hans ægtefælle modtager andetsteds fra; disse ydelser trækkes fra de ydelser, der udbetales i henhold til denne artikel.
En tidligere midlertidigt ansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har på de i artikel 67 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse, ret til sygesikring uden at betale bidrag.
6. Arbejdsløshedsunderstøttelse og familietillæg udbetales i euro fra den særlige arbejdsløshedskasse. Der anvendes ingen justeringskoefficient.
7. En tredjedel af bidraget til arbejdsløshedsforsikringen betales af den midlertidigt ansatte. Bidraget fastsættes til 0,81 % af den pågældendes grundløn efter et fast fradrag på 1 065,02 EUR, men uden hensyn til de i artikel 64 i EF-vedtægten fastsatte justeringskoefficienter.
Bidraget fratrækkes hver måned den pågældendes løn og indbetales tillige med de øvrige to tredjedele, der betales af agenturet, til den særlige arbejdsløshedskasse, der er oprettet i henhold til artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (i det følgende benævnt »EF's AØAF«). Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af agenturet efter en periode på seks år i lyset af arbejdsløshedsrisikoen for agenturets midlertidigt ansatte.
8. Den arbejdsløshedsunderstøttelse, som udbetales til en tidligere midlertidigt ansat, der er uden beskæftigelse, fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68.
9. De kompetente nationale myndigheder på beskæftigelses- og arbejdsløshedsområdet sikrer inden for rammerne af deres nationale lovgivning sammen med agenturet et effektivt samarbejde med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel.
10. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne, med forbehold af bestemmelserne i stk. 2, sidste afsnit.
Artikel 71
1. Ved et barns fødsel modtager den midlertidigt ansatte en ydelse på 198,31 EUR, der udbetales til den person, der rent faktisk drager omsorg for dette barn.
Samme ydelse udbetales til den midlertidigt ansatte, der adopterer et barn på højst fem år, over for hvilket den midlertidigt ansatte har forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, stk. 2.
2. Denne ydelse kommer også til udbetaling, når svangerskabet afbrydes efter den syvende måned.
3. Den, der modtager en ydelse ved fødsel, skal anføre de ydelser af samme art, der modtages fra anden side for samme barn; den ovenfor omhandlede ydelse nedsættes med disse ydelser. Såfremt både barnets fader og moder er midlertidigt ansat i agenturet, udbetales ydelsen kun én gang.
Artikel 72
Såfremt en midlertidigt ansat, dennes ægtefælle, børn, over for hvem der er forsørgerpligt, eller andre personer, over for hvem der i henhold til bilag V, artikel 2, er forsørgerpligt, og som er medlemmer af husstanden, afgår ved døden, godtgør agenturet udgifterne i forbindelse med transporten af afdøde fra tjenestestedet til den pågældendes hjemsted.
Såfremt en midlertidigt ansat afgår ved døden under en tjenesterejse, godtgør agenturet dog udgifterne i forbindelse med transporten af afdøde fra det sted, hvor dødsfaldet indtraf, til den pågældendes hjemsted.
Artikel 73
Der kan ydes gaver, lån eller forskud til den midlertidigt ansatte, så længe hans kontrakt løber, samt efter dennes udløb, hvis han er uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig, langvarig sygdom, af et handicap eller af en ulykke, der er pådraget i ansættelsesperioden, og hvis han dokumenterer, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
Afdeling B
Sikring i tilfælde af invaliditet og død
Artikel 74
En midlertidigt ansat er i sin ansættelsesperiode dækket mod døds- og invaliditetsrisiko på nedennævnte betingelser.
Ydelser og rettigheder, der er fastsat i denne afdeling, suspenderes, hvis den midlertidigt ansattes vederlag i forbindelse med ansættelsen suspenderes i henhold til bestemmelserne i denne vedtægt.
Artikel 75
Såfremt det ved lægeundersøgelsen forud for ansættelsen er konstateret, at den midlertidigt ansatte lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan AACC bestemme, at de garantier, der er fastsat i tilfælde af invaliditet eller død, først får virkning for ham fem år efter hans tiltræden i agenturet, hvis det drejer sig om følger og eftervirkninger af denne sygdom eller helbredsmangel.
Den midlertidigt ansatte kan indbringe denne beslutning for Invaliditetsudvalget, der nedsættes af agenturet. I henhold til en aftale mellem agenturet og Rådet for Den Europæiske Union kan agenturet benytte Invaliditetsudvalget under Rådet.
Artikel 76
1. Såfremt en midlertidigt ansat rammes af invaliditet, som anses for fuldstændig, og derfor må udtræde af agenturets tjeneste, modtager han, så længe han er uarbejdsdygtig, en invaliditetsydelse, der fastsættes som nedenfor.
Når en midlertidigt ansat, der modtager en invaliditetsydelse, fylder 65. år, finder de almindelige regler vedrørende udtrædelsespenge anvendelse. Udtrædelsespengene fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som den ansatte var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.
2. Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af den midlertidigt ansattes sidste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end eksistensminimum, dvs. grundlønnen for en midlertidigt EF-ansat på første løntrin i lønklasse 1. Invaliditetsydelsen er betinget af, at der indbetales bidrag til pensionsordningen beregnet på grundlag af ydelsen.
3. Hvis den midlertidigt ansattes invaliditet skyldes en ulykke under eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i almenhedens interesse eller, at den ansatte har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af eksistensminimum. Desuden betales bidragene til pensionsordningen i dette tilfælde af agenturet.
4. Hvis invaliditeten med forsæt er fremkaldt af den midlertidigt ansatte selv, kan AACC bestemme, at den ansatte kun får de i artikel 85 nævnte udtrædelsespenge.
5. En midlertidigt ansat, der er berettiget til en invaliditetsydelse, har også ret til de familietillæg, der fastsættes i henhold til artikel 59, stk. 3. I henhold til bilag V fastsættes husstandstillægget på grundlag af den pågældendes invaliditetsydelse.
Artikel 77
1. Invaliditetsgraden fastsættes af Invaliditetsudvalget, jf. artikel 75.
2. Agenturet kan regelmæssigt lade den, der modtager en invaliditetsydelse, underkaste en undersøgelse for at sikre sig, at den pågældende stadig opfylder betingelserne for at modtage denne ydelse. Såfremt Invaliditetsudvalget konstaterer, at disse betingelser ikke længere er opfyldt, genoptager den midlertidigt ansatte sin tjeneste i agenturet, medmindre kontrakten er udløbet.
Hvis den pågældende imidlertid ikke kan genansættes i Agenturet, kan hans kontrakt opsiges mod udbetaling af en godtgørelse svarende til det vederlag, som han ville have modtaget i henhold til sin opsigelsesfrist, samt i givet fald mod betaling af den godtgørelse, der i henhold til artikel 95 betales ved opsigelse af kontrakten. Artikel 85 finder også anvendelse.
Artikel 78
I tilfælde af en midlertidigt ansats død har de ydelsesberettigede pårørende som fastsat efter de samme regler som dem, der er fastsat i bilag VI, kapitel 3, ret til en efterladtepension i overensstemmelse med artikel 79-82.
Såfremt en tidligere midlertidigt ansat, der har oppebåret en invaliditetsydelse, afgår ved døden, har de ydelsesberettigede pårørende som defineret i kapitel 3 i bilag VI ret til en efterladtepension på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.
Såfremt en midlertidigt ansat eller en tidligere midlertidigt ansat, der oppebærer en invaliditetsydelse, har været forsvundet i mere end et år, fastsættes de foreløbige pensionsydelser til ægtefællen og de personer, som den forsvundne anses at have forsørgerpligt over for, efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens bilag VIII, kapitel 5 og 6.
Artikel 79
Retten til efterladtepension opstår på den første dag i den måned, der følger efter den måned, i hvilken den ansatte er død, eller i givet fald på den første dag i den måned, der følger efter den periode, i hvilken den efterladte ægtefælle, de børn eller andre personer, den afdøde havde forsørgerpligt over for, har modtaget hans vederlag i henhold til artikel 59, stk. 8.
Artikel 80
En midlertidigt ansats efterladte ægtefælle er berettiget til efterladtepension i henhold til bilag VI, kapitel 3. Pensionen kan ikke være mindre end 35 % af den midlertidigt ansattes seneste månedlige grundløn eller mindre end grundlønnen for en midlertidigt EF-ansat på første løntrin i lønklasse 1.
Den, der modtager efterladtepension, har på de betingelser, der er fastsat i bilag V, ret til familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 3. Børnetilskuddet udgør dog det dobbelte af det tilskud, der er fastsat i artikel 59, stk. 3, litra b).
Artikel 81
Når en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, afgår ved døden uden at efterlade en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, har de børn, han på tidspunktet for dødsfaldet har forsørgerpligt over for i henhold til bilag V, artikel 2, ret til børnepension på de i bilag VI, artikel 10, fastsatte betingelser.
Børn, der opfylder samme betingelser, har samme rettigheder, hvis en ægtefælle, der modtager efterladtepension, afgår ved døden eller indgår nyt ægteskab.
Når en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, afgår ved døden, uden at de i første afsnit fastsatte betingelser er opfyldt, har de børn, som han har forsørgerpligt over for i henhold til bilag V, artikel 2, ret til børnepension på de i bilag VI, artikel 10, fastsatte betingelser; pensionen udgør dog halvdelen af det beløb, der fremgår af bestemmelserne i sidstnævnte artikel.
For personer, der i henhold til bilag V, artikel 2, stk. 4, ligestilles med et barn, over for hvilket der består forsørgerpligt, kan børnepensionen ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet.
I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted.
Et forsørgelsesberettiget barn har krav på uddannelsestillæg på de betingelser, der er fastsat i bilag V, artikel 3.
Artikel 82
I tilfælde af skilsmisse eller hvis der findes flere grupper af efterladte, der er berettigede til efterladtepension, fordeles denne i henhold til de retningslinjer, der er fastsat i bilag VI.
Artikel 83
1. Uanset alle andre bestemmelser og navnlig dem, der vedrører mindstebeløbene til personer, der er berettiget til efterladtepension, må den samlede efterladtepension, som den efterladte ægtefælle og andre ydelsesberettigede pårørende kan gøre krav på, forhøjet med familietillæg og nedsat med skat og andre obligatoriske indeholdelser, ikke overstige:
a)
i tilfælde, hvor en midlertidigt ansat under aktiv tjeneste, tjenestefrihed af personlige årsager, orlov til aftjening af værnepligt, forældreorlov eller familieorlov dør: den grundløn, som den pågældende ville have været berettiget til i samme lønklasse og løntrin, hvis han ikke var død, forhøjet med de familietillæg, som var blevet ham udbetalt i så fald, og med fradrag af skat og andre obligatoriske indeholdelser
b)
for perioden efter den dato, på hvilken den i litra a) nævnte midlertidigt ansatte ville være fyldt 65 år: de udtrædelsespenge, som den pågældende i levende live ville have været berettiget til fra denne dato, i samme lønklasse og løntrin, som han havde nået på tidspunktet for dødsfaldet, idet dette beløb forhøjes med de familietillæg, som var blevet ham udbetalt, og nedsættes med skat og andre obligatoriske indeholdelser
c)
i tilfælde, hvor en tidligere midlertidigt ansat, som var berettiget til invaliditetsydelse, dør: den pension, som den pågældende i levende live ville have, herunder tillæg og indeholdelser som omhandlet i litra b).
2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 er der set bort fra justeringskoefficienter, som kan påvirke de pågældende beløb.
3. Det maksimumsbeløb, der er fastsat i stk. 1, litra a)-c), fordeles mellem de pårørende, der er berettiget til efterladtepension, i samme forhold som de rettigheder, de respektivt ville have haft krav på, når der ses bort fra stk. 1.
Artikel 84, stk. 1, andet og tredje afsnit, finder anvendelse på de beløb, der fremkommer ved denne fordeling.
Artikel 84
1. De ovenfor nævnte pensioner udregnes på grundlag af den lønskala, der er gældende den første dag i den måned, hvor retten til pension kan gøres gældende.
Der anvendes ingen justeringskoefficient for pensioner.
Pensioner, der er udtrykt i euro, udbetales i en af de valutaer, der er nævnt i artikel 29 i bilag VI.
2. Når vederlagene tilpasses i medfør af artikel 59, tilpasses pensionerne tilsvarende.
3. Stk. 1 og 2 gælder tilsvarende for modtagere af en invaliditetsydelse.
Afdeling C
Udtrædelsespenge
Artikel 85
Ved sin udtræden af tjenesten er en midlertidigt ansat berettiget til udbetaling af udtrædelsespenge eller overførsel af den aktuarmæssige modværdi af sine pensionsrettigheder på de betingelser, der er fastsat i bilag VI, artikel 1.
Artikel 86
Hvis en midlertidigt ansat har gjort brug af den mulighed, der er omhandlet i artikel 90, nedsættes den pågældendes ret til udtrædelsespenge forholdsvis for en periode svarende til de indbetalte beløb.
Bestemmelsen i første stykke finder ikke anvendelse på en midlertidigt ansat, der inden tre måneder, efter at han er blevet omfattet af denne vedtægt, har ansøgt om at måtte tilbagebetale disse beløb med renter på 3,5 % p.a.; denne rentesats kan ændres efter proceduren i artikel 87.
Artikel 87
1. Den rentesats, der benyttes ved beregning af den sammensatte rente, er lig med den i stk. 2 og 3 omhandlede effektive rente, og den revideres om nødvendigt i forbindelse med den femårige aktuarmæssige vurdering.
2. Den rentesats, som de aktuarmæssige beregninger baseres på, er den konstaterede årlige gennemsnitsrente for EU-medlemsstaternes langfristede offentlige gæld, der offentliggøres af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Der anvendes et passende forbrugerprisindeks til at beregne en tilsvarende rentesats renset for inflation, som er nødvendig ved de aktuarmæssige beregninger.
3. Den effektive årlige rente, der anvendes ved de aktuarmæssige beregninger, er gennemsnittet af de gennemsnitlige realrentesatser for de 12 år, der går forud for det indeværende år.
Afdeling D
Finansiering af ordningen vedrørende dækning ved invaliditet og dødsfald samt af pensionsordningen
Artikel 88
1. Ydelser udbetalt i medfør af den sociale sikringsordning i afdeling B og C afholdes over agenturets budget. De medlemsstater, der deltager i agenturet, garanterer i fællesskab udbetaling af sådanne ydelser i henhold til den skala, der er fastsat for finansiering af sådanne udgifter.
2. Bidraget til den sociale sikringsordning i afdeling B indeholdes under alle omstændigheder i vederlag og invalidepensioner.
3. Finansieringen af den sociale sikringsordning i afdeling B og C er fastsat i artikel 89 i denne vedtægt og i bilag VI, artikel 21 og 22.
4. De midlertidigt ansattes og agenturets bidrag til den sociale sikringsordning i afdeling B og C indbetales fuldt ud til agenturets budget.
Artikel 89
De midlertidigt ansatte bidrager med en tredjedel til finansieringen af disse pensionsordninger. Bidraget er fastsat til 9,25 % af den pågældendes grundløn uden hensyntagen til de i artikel 59 nævnte justeringskoefficienter. Bidraget indeholdes hver måned i den midlertidigt ansattes løn. Bidraget tilpasses efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens bilag XII.
Artikel 90
En midlertidigt ansat kan på betingelser, som skal fastsættes af agenturet, anmode dette om at foretage de indbetalinger, som han måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland. Agenturet kan også beslutte at foretage de betalinger, som en midlertidigt ansat måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland, uden at der foreligger en anmodning herom fra den pågældende midlertidige ansatte. Agenturet skal i sådanne tilfælde på behørig vis begrunde sin beslutning.
Disse betalinger kan dog ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af den sats, der er fastsat i artikel 89, og de afholdes over agenturets budget.
Afdeling E
Behandling og afgørelse af erstatningskrav fra midlertidigt ansatte
Artikel 91
Invalide- eller efterladtepensionsordningerne er fastsat i bilag VI, artikel 19-23.
Afdeling F
Udbetaling af pensionsydelser
Artikel 92
1. Udbetaling af pensionsydelser sker i henhold til denne vedtægts artikel 83 og 84 samt bilag VI, artikel 28.
2. Ethvert beløb, som en midlertidigt ansat skylder agenturet i henhold til denne pensionsordning på det tidspunkt, hvor den pågældende opnår ret til ydelserne, indeholdes i de ydelser, som tilkommer den ansatte eller de ydelsesberettigede pårørende. Denne indeholdelse kan fordeles over flere måneder.
Afdeling G
Agenturets indtræden i rettigheder
Artikel 93
1. Når en person, der er omfattet af denne vedtægt, er død eller er blevet ramt af en ulykke eller en sygdom, hvis årsag tredjemand kan gøres ansvarlig for, indtræder agenturet inden for grænserne af de vedtægtsmæssige forpligtelser, som påhviler det som følge af den ansvarspådragende handling, uden videre i de rettigheder og søgsmålsrettigheder, skadelidte eller dennes erstatningsberettigede pårørende har mod den ansvarlige tredjemand.
2. Det område, der er dækket af den i stk. 1 nævnte indtræden i rettigheder, omfatter navnlig:
-
fortsat lønudbetaling til den midlertidigt ansatte i henhold til artikel 52 i den periode, i hvilken han er midlertidigt uarbejdsdygtig
-
udbetalinger i henhold til artikel 58, stk. 5, i tilfælde af, at en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, dør
-
de ydelser, der præsteres i henhold til artikel 67 og 68 og gennemførelsesbestemmelserne hertil vedrørende sikring mod risiko for sygdom og ulykker
-
betaling af udgifterne i forbindelse med transport af afdøde i henhold til artikel 72
-
udbetaling af supplerende familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 5, og bilag V, artikel 2, stk. 3 og 5, som følge af alvorlig sygdom, helbredsmangel eller handicap, der vedrører et barn, for hvilket der består forsørgerpligt
-
udbetaling af invaliditetsydelse som følge af en ulykke eller en sygdom, som bevirker, at den midlertidigt ansatte bliver endeligt uarbejdsdygtig
-
udbetaling af efterladtepension som følge af, at en midlertidigt ansat eller tidligere midlertidigt ansat dør, eller i tilfælde af, at ægtefællen til en midlertidigt ansat eller til en tidligere midlertidigt ansat, der er pensionsberettiget, dør, og nævnte ægtefælle ikke selv var midlertidigt ansat
-
udbetaling af børnepension uden aldersbegrænsning til et barn af en midlertidigt ansat eller en tidligere midlertidigt ansat, når dette barn er ramt af en alvorlig sydom, en helbredsmangel eller et handicap, der forhindrer det i at sørge for sit underhold, efter at dets forsørger er død.
3. Agenturets indtræden i rettigheder udstrækker sig dog ikke til erstatning for skade, der udelukkende er af personlig karakter, såsom tort, svie og smerte samt den del af omkostningerne ved æstetiske skader og tabte adspredelsesmuligheder, der overstiger den erstatning, som i henhold til artikel 68 måtte være udbetalt i forbindelse med sådanne skader og tab.
4. Bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3 kan ikke være til hinder for et direkte søgsmål fra agenturets side.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 94
Ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, at han burde have kendt den.
Kravet om tilbagebetaling skal fremsættes inden for en frist på fem år, der begynder at løbe på datoen for udbetalingen af beløbet. Denne frist kan dog ikke påberåbes over for AACC, hvis denne kan godtgøre, at den pågældende forsætligt har vildledt administrationen med henblik på at opnå udbetaling af det omhandlede beløb.
KAPITEL 8
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 95
Medmindre den midlertidigt ansatte dør forinden, ophører ansættelsesforholdet:
a)
ved udgangen af den måned, i hvilken den midlertidigt ansatte fylder 65 år
b)
på det tidspunkt, der er fastsat i kontrakten, eller
c)
ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten, og som giver den midlertidigt ansatte eller agenturet mulighed for at opsige kontrakten, inden den udløber. Opsigelsesfristen kan ikke være kortere end en måned for hvert tjenesteår, idet den dog mindst skal være på en måned og højst kan være på tre måneder.
For en midlertidigt ansat, hvis kontrakt er blevet fornyet, kan den højst være på seks måneder. Opsigelsesfristen kan ikke begynde at løbe under barsels- eller sygeorlov, medmindre denne orlov overstiger tre måneder. Opsigelsesfristen suspenderes desuden under disse former for orlov, dog med ovenstående begrænsninger. Hvis agenturet opsiger kontrakten, er den midlertidigt ansatte berettiget til en godtgørelse svarende til en tredjedel af grundlønnen for tiden mellem dagen for fratrædelse fra tjenesten og den dag, hvor hans kontrakt ville være udløbet, eller
d)
i tilfælde, hvor den midlertidigt ansatte ikke længere opfylder de i artikel 36, stk. 2, litra a), fastsatte betingelser, og med forbehold af den i nævnte artikel fastsatte undtagelse. Såfremt en sådan undtagelse ikke bevilges, gælder den i litra c) fastsatte opsigelsesfrist.
Artikel 96
Ansættelsesforholdet kan uden varsel bringes til ophør af agenturet:
a)
under eller ved udløbet af prøvetiden, på de i artikel 38 fastsatte betingelser
b)
hvis den midlertidigt ansatte ikke kan genoptage sit arbejde efter udløbet af en sygeorlov med løn i henhold til artikel 52. I dette tilfælde modtager den ansatte en godtgørelse svarende til hans grundløn og familietillæg for to dage for hver måned, han har gjort tjeneste.
Artikel 97
1. Efter gennemførelse af en disciplinærordning, jf. afsnit V til denne vedtægt, kan ansættelsesforholdet opsiges af disciplinære grunde uden varsel, hvis den midlertidigt ansatte, forsætligt eller uagtsomt, groft har tilsidesat sine pligter. Den begrundede afgørelse træffes af AACC, efter at den pågældende midlertidigt ansatte har haft lejlighed til at fremsætte sit forsvar.
Inden ansættelsesforholdet opsiges, kan den midlertidigt ansatte suspenderes på de betingelser, der er fastsat i artikel 160 i denne vedtægt.
2. Hvis ansættelsesforholdet opsiges i henhold til stk. 1, kan AACC bestemme:
a)
at udtrædelsespengene i henhold til artikel 85 begrænses til tilbagebetaling af det i artikel 88 fastsatte bidrag med renter på 3,5 % pro anno
b)
at den pågældende helt eller delvis fratages retten til bosættelsespenge efter fratræden i henhold til artikel 63, stk. 2.
Artikel 98
1. En midlertidigt ansat skal opsiges uden varsel af agenturet, hvis AACC konstaterer:
a)
at den pågældende forsætligt ved ansættelsen har afgivet urigtige oplysninger om sine faglige kvalifikationer og erhvervserfaring eller om sine forudsætninger for at opfylde de i artikel 36, stk. 2, omhandlede forhold, og
b)
at disse urigtige oplysninger har været afgørende for den pågældendes ansættelse.
2. I så fald giver AACC den pågældende midlertidigt ansatte meddelelse om opsigelsen, efter at denne er blevet hørt, samt efter gennemførelsen af en disciplinærsag efter proceduren i afsnit V.
Inden ansættelsesforholdet opsiges, kan den midlertidigt ansatte suspenderes på de betingelser, der er fastsat i artikel 160.
Bestemmelserne i artikel 97, stk. 2, finder anvendelse.
Artikel 99
Uafhængigt af de i artikel 97 og 98 fastsatte bestemmelser kan der pålægges den midlertidigt ansatte eller den tidligere midlertidigt ansatte, der forsætligt eller uagtsomt har tilsidesat sine pligter i henhold til denne vedtægt, en disciplinær sanktion på de betingelser, der er nævnt i afsnit V.
AFSNIT III
KONTRAKTANSATTE
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 100
Ved »kontraktansat« forstås i denne vedtægt den, der uden at blive ansat i en af stillingerne i den stillingsfortegnelse, der er bilag til agenturets budget, ansættes for at arbejde på del- eller heltidsbasis.
Artikel 101
1. Kontraktansatte aflønnes over den bevilling, der med henblik herpå er oprettet i agenturets budget.
2. Styringskomiteen vedtager efter behov de nærmere gennemførelsesbestemmelser for anvendelsen af kontraktansatte inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
3. Agenturet udarbejder årlige vejledende overslag over anvendelsen af kontraktansatte inden for hver ansættelsesgruppe i forbindelse med budgetproceduren.
Artikel 102
1. Kontraktansatte inddeles i fire ansættelsesgrupper svarende til de arbejdsopgaver, de skal udføre. Hver ansættelsesgruppe er underopdelt i lønklasser og løntrin.
2. Sammenhængen mellem arbejdsopgaverne og ansættelsesgrupperne fremgår af følgende oversigt:
Ansættelses-gruppe
Lønklasse
Arbejdsopgaver
IV
13-18
Administrations- og rådgivningsopgaver samt sproglige og tilsvarende tekniske opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
III
8-12
Ekspeditions-, redaktions- og revisionsopgaver samt tilsvarende tekniske opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
II
4-7
Kontor-, sekretariats- og forvaltningsopgaver samt tilsvarende opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
I
1-3
Manuelt arbejde og administrative støttefunktioner, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
3. På grundlag af denne oversigt fastlægger agenturet kompetenceområderne for hver enkelt type af arbejdsopgaver.
4. Artikel 6 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 103
Artikel 10-34 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 104
1. Kontraktansatte udvælges på et så bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i de deltagende medlemsstater uden hensyn til race eller etnisk tilhørsforhold, politisk, filosofisk eller religiøs overbevisning, alder eller handicap, køn eller seksuel orientering og uafhængigt af civilstand eller familiemæssige forhold.
2. Ansættelse som kontraktansat forudsætter mindst:
a)
i ansættelsesgruppe I: pligtig skolegang afsluttet med tilfredsstillende resultat
b)
i ansættelsesgruppe II og III:
i)
bevis for afsluttet videregående uddannelse, eller
ii)
bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, samt mindst tre års relevant erhvervserfaring, eller
iii)
erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
c)
i ansættelsesgruppe IV:
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller
ii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse.
3. Som kontraktansat kan kun ansættes en person, der:
a)
er statsborger i en af de medlemsstater, der deltager i agenturet, og han ikke er frataget sine borgerlige rettigheder
b)
har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love om værnepligt
c)
opfylder de vandelskrav, der stilles for at udføre de pågældende opgaver
d)
opfylder de for hans arbejde nødvendige fysiske krav, og
e)
forelægger bevis for indgående kendskab til et af Den Europæiske Unions sprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af disse sprog i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af hans hverv.
4. Hvis ansættelsesforholdet ikke skal vare mere end tre måneder, kan AACC i forbindelse med den første kontrakt undlade at kræve bevis af den pågældende for, at de betingelser, der er fastsat i litra a), b) og c) i stk. 2 og 3 er opfyldt.
5. Styringskomitéen vedtager efter behov nærmere gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for kontraktansatte inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
Artikel 105
Inden ansættelsen underkastes den kontraktansatte en lægeundersøgelse af en af agenturet godkendt læge, for at agenturet kan få sikkerhed for, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 104, stk. 3, litra d).
Artikel 37 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 106
1. For kontraktansatte, hvis kontrakt er på mindst et år, indledes ansættelsesforholdet i ansættelsesgruppe I med en prøvetid på seks måneder og i de øvrige ansættelsesgrupper med en prøvetid på ni måneder.
2. Hvis en kontraktansat i løbet af sin prøvetid som følge af sygdom eller ulykke forhindres i at udføre sit arbejde i mindst en måned, kan den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter, forlænge prøvetiden med et tilsvarende tidsrum.
3. Senest en måned før udløbet af den kontraktansattes prøvetid skal der afgives en udtalelse om hans egnethed til varetagelse af de med hans stilling forbundne opgaver samt om hans tjenstlige indsats og adfærd. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. Hvis den kontraktansatte ikke har udvist tilfredsstillende faglige kvalifikationer til at fortsætte i stillingen, afskediges han. AACC kan dog undtagelsesvis forlænge prøvetiden med højst seks måneder, eventuelt med overflyttelse af den kontraktansatte til en anden tjenestegren.
4. Viser en kontraktansat på prøve sig klart uegnet, kan der udfærdiges en udtalelse på et hvilket som helst tidspunkt under prøvetiden. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. På grundlag af udtalelsen kan AACC træffe beslutning om med en måneds varsel at afskedige den kontraktansatte inden prøvetidens udløb.
5. En afskediget kontraktansat på prøve har ret til en godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn for hver måned i prøvetiden, hvor han har gjort tjeneste.
Artikel 107
Ansættelseskontrakten for kontraktansatte kan indgås for en periode på mellem mindst tre måneder og højst fire år. Kontrakten kan kun forlænges én gang for en periode på ikke over fem år. Den første kontrakt og den første forlængede kontrakt skal indgås for mindst seks måneder i ansættelsesgruppe I og mindst ni måneder i de øvrige ansættelsesgrupper.
Artikel 108
1. Kontraktansatte ansættes kun:
i)
i lønklasse 13, 14 eller 16, for så vidt angår ansættelsesgruppe IV
ii)
i lønklasse 8, 9 eller 10, for så vidt angår ansættelsesgruppe III
iii)
i lønklasse 4 eller 5, for så vidt angår ansættelsesgruppe II
iv)
i lønklasse 1, for så vidt angår ansættelsesgruppe I.
Ved indplaceringen af en sådan kontraktansat i den enkelte ansættelsesgruppe tages der hensyn til den pågældendes kvalifikationer og erhvervserfaring. Med henblik på agenturets særlige behov kan der også tages hensyn til gældende arbejdsmarkedsmæssige forhold i Den Europæiske Union. Ved ansættelsen indplaceres en sådan kontraktansat på første løntrin.
2. Såfremt en kontraktansat overgår til en anden stilling inden for en ansættelsesgruppe, kan han ikke indplaceres i en lønklasse eller på et løntrin, der er lavere end i den foregående stilling.
Såfremt en sådan kontraktansat skifter til en højere ansættelsesgruppe, indplaceres han i en lønklasse og på et løntrin, der giver ham mindst samme løn som i henhold til den foregående kontrakt.
Artikel 109
1. De i artikel 40, første afsnit, fastsatte bestemmelser vedrørende udtalelser finder tilsvarende anvendelse på kontraktansatte, hvis disse er ansat for en periode på mindst ét år.
2. En kontraktansat med en anciennitet på to år på et løntrin inden for sin lønklasse rykker automatisk op på det følgende løntrin inden for sin lønklasse.
3. For kontraktansatte sker indplacering i en højere lønklasse i samme ansættelsesgruppe efter afgørelse truffet af agenturet. Det medfører, at den kontraktansatte indplaceres på første løntrin i den højere lønklasse. En sådan forfremmelse sker udelukkende på grundlag af en udvælgelse blandt de kontraktansatte, der har kontrakt for en periode på mindst tre år, og som har en anciennitet på mindst to år i deres lønklasse; udvælgelsen sker blandt de kontraktansatte, der kan komme i betragtning med henblik på indplacering i en højere lønklasse efter sammenligning af deres fortjenester og de afgivne udtalelser om dem. Ved sammenligningen af fortjenester tager AACC især hensyn til udtalelserne om de kontraktansatte, brugen af andre sprog i udøvelsen af deres hverv end det sprog, som de har godtgjort, at de har indgående kendskab til, jf. artikel 104, stk. 3, litra e), og, efter omstændighederne, hvor stort ansvar de har.
4. En kontraktansat kan kun oprykkes i en højere ansættelsesgruppe efter deltagelse i en almindelig udvælgelsesprocedure.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Artikel 110
Artikel 41-57 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 111
Artikel 58-66 finder tilsvarende anvendelse med forbehold af de i artikel 112 og 113 omhandlede ændringer.
Artikel 112
Grundlønnen fastsættes efter samme skala som skalaen i artikel 93 i EF's AØAF.
Artikel 113
Uanset artikel 63, stk. 3, kan de i samme artikel i stk. 1 omhandlede bosættelsespenge samt de i stk. 2 i samme artikel omhandlede bosættelsespenge efter fratræden ikke være mindre end:
-
734,76 EUR for en kontraktansat, der har ret til husstandstillæg, og
-
435,62 EUR for en kontraktansat, der ikke har ret til husstandstillæg.
KAPITEL 6
Afdeling A
Social sikring
Artikel 114
Artikel 67-69 finder tilsvarende anvendelse. En kontraktansat, som har været i agenturets tjeneste, indtil han er fyldt 63 år, er dog ikke omfattet af artikel 67, stk. 4 og 5, medmindre han har været kontraktansat i mere end tre år.
Artikel 115
1. En tidligere kontraktansat, som efter at være ophørt med at arbejde i agenturet er uden beskæftigelse, kan:
a)
såfremt han ikke er berettiget til en af agenturet betalt invaliditetsydelse
b)
såfremt hans udtræden af tjenesten ikke skyldes afskedigelse efter ansøgning eller opsigelse af kontrakten af disciplinære årsager
c)
såfremt han har gjort tjeneste i mindst seks måneder, og
d)
såfremt han er bosat i en af EU's medlemsstater,
få udbetalt en månedlig arbejdsløshedsunderstøttelse på nedenstående betingelser.
Såfremt den pågældende har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til en national ordning, har han pligt til at meddele dette til agenturet. I så fald skal den pågældende understøttelse fratrækkes den, der udbetales i henhold til stk. 3.
2. Arbejdsløshedsunderstøttelsen er betinget af, at den tidligere kontraktansatte:
a)
har meldt sig som arbejdssøgende på arbejdsformidlingen i den EU-medlemsstat, hvor han har taget bopæl
b)
opfylder de forpligtelser, der er fastsat i den EU-medlemsstats lovgivning for personer, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til denne lovgivning
c)
hver måned til agenturet fremsender en attest, som er udstedt af det pågældende lands kompetente myndighed, og hvori det oplyses, om han har opfyldt de i litra a) og b) nævnte forpligtelser.
I tilfælde af sygdom, ulykke, fødsel, invaliditet eller forhold, der er anerkendt som sidestillet hermed, eller i tilfælde, hvor den nationale kompetente myndighed har dispenseret fra opfyldelsen af disse forpligtelser, kan agenturet påbegynde eller fortsætte udbetaling af understøttelse, selv om de i litra b) omhandlede nationale forpligtelser ikke er opfyldt.
Styringskomitéen fastsætter de nødvendige bestemmelser for gennemførelsen af denne artikel.
3. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes i forhold til den grundløn, som den tidligere kontraktansatte oppebar ved tjenestens ophør. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes til:
a)
60 % af grundlønnen i en første periode på 12 måneder
b)
45 % af grundlønnen fra 13. til 24. måned
c)
30 % af grundlønnen fra 25. til 36. måned.
De således fastsatte beløb kan ikke være mindre end 878,64 EUR eller større end 1 757,28 EUR, idet det i de første seks måneder dog er den nedre grænse finder anvendelse, mens den øvre grænse ikke finder anvendelse. Disse beløb tilpasses på samme måde som løntabellen i EF-vedtægtens artikel 66 efter de samme regler som dem, der er fastsat i dens artikel 65.
4. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udbetales til den tidligere kontraktansatte i en periode på højst 36 måneder fra datoen for tjenestens ophør, dog højst i en periode svarende til en tredjedel af den tid, den pågældende har gjort tjeneste. Såfremt den tidligere kontraktansatte inden for denne periode ophører med at opfylde de i stk. 1 og 2 anførte betingelser, suspenderes udbetalingen af understøttelsen. Understøttelsen udbetales på ny, såfremt den tidligere kontraktansatte inden udløbet af perioden igen opfylder de nævnte betingelser uden at have erhvervet ret til en national arbejdsløshedsunderstøttelse.
5. En tidligere kontraktansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til familietillæg efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af arbejdsløshedsunderstøttelsen på de i denne vedtægts bilag V, artikel 1, fastsatte betingelser.
Den pågældende har pligt til at give meddelelse om andre ydelser af samme art, som han selv eller hans ægtefælle modtager andetsteds fra; disse ydelser trækkes fra de ydelser, der udbetales i henhold til denne artikel.
En tidligere kontraktansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har på de i artikel 67 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse, ret til sygesikring uden at betale bidrag.
6. Arbejdsløshedsunderstøttelse og familietillæg udbetales i euro fra den særlige arbejdsløshedskasse. Der anvendes ingen justeringskoefficient.
7. En tredjedel af bidraget til arbejdsløshedsforsikringen betales af den kontraktansatte selv. Bidraget fastsættes til 0,81 % af den pågældendes grundløn efter et fast fradrag på 798,77 EUR, men uanset de i artikel 64 i EF-vedtægten fastsatte justeringskoefficienter. Bidraget fratrækkes hver måned den pågældendes løn og indbetales tillige med de øvrige to tredjedele, der betales af agenturet, til den særlige arbejdsløshedskasse, der er oprettet i henhold til artikel 28a i EF's AØAF. Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af agenturet, efter en periode på seks år, i lyset af arbejdsløshedsrisikoen for agenturets kontraktansatte.
8. Den arbejdsløshedsunderstøttelse, som udbetales til en tidligere kontraktansat, der er uden beskæftigelse, er underlagt samme regler som dem, der er omfattet af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68.
9. De kompetente nationale myndigheder på beskæftigelses- og arbejdsløshedsområdet sikrer inden for rammerne af deres nationale lovgivning sammen med agenturet et effektivt samarbejde med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel.
10. Gennemførelsesbestemmelserne, som vedtages på grundlag af artikel 70, stk. 10, gælder for denne artikel, dog med forbehold af bestemmelserne i stk. 2, tredje afsnit, i nærværende artikel.
Artikel 116
Artikel 71 og 72 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 117
Der kan ydes gaver, lån og forskud til den kontraktansatte, så længe hans kontrakt løber, samt efter dennes udløb, hvis han er uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig, langvarig sygdom, af et handicap eller af en ulykke, der er pådraget i ansættelsesperioden, og hvis han dokumenterer, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
Afdeling B
Sikring i tilfælde af invaliditet og død
Artikel 118
En kontraktansat er i sin ansættelsesperiode dækket mod døds- og invaliditetsrisiko på nedennævnte betingelser.
Ydelser og rettigheder, der er fastsat i denne afdeling, suspenderes, hvis den kontraktansattes vederlag i forbindelse med ansættelsen suspenderes i henhold til bestemmelserne i denne vedtægt.
Artikel 119
Såfremt det ved lægeundersøgelsen forud for ansættelsen er konstateret, at den kontraktansatte lider af en sygdom eller invaliditet, kan AACC bestemme, at de garantier, der er fastsat i tilfælde af invaliditet eller død, først får virkning for ham fem år efter hans tiltræden i agenturet, hvis det drejer sig om følger og eftervirkninger af denne sygdom eller invaliditet.
Den kontraktansatte kan indbringe denne beslutning for det i denne vedtægts artikel 75 nævnte invaliditetsudvalg.
Artikel 120
1. Såfremt en kontraktansat rammes af invaliditet, som anses for fuldstændig, og derfor må udtræde af agenturets tjeneste, modtager han, så længe han er uarbejdsdygtig, en invaliditetsydelse, der fastsættes som nedenfor.
Hvis en kontraktansat, som modtager en invaliditetsydelse, fylder 65 år, finder de almindelige regler vedrørende udtrædelsespenge anvendelse. Udtrædelsespengene fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som den kontraktansatte var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.
2. Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af den kontraktansattes sidste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end den månedlige grundløn for en kontraktansat i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1. Invaliditetsydelsen er betinget af, at der indbetales bidrag til pensionsordningen beregnet på grundlag af ydelsen.
3. Hvis den kontraktansattes invaliditet skyldes en ulykke under eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i almenhedens interesse eller, at den ansatte har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af den månedlige grundløn for en kontraktansat i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1. Desuden betales bidragene til pensionsordningen i dette tilfælde af den tidligere arbejdsgiver.
4. Hvis invaliditeten med forsæt er fremkaldt af den kontraktansatte, kan AACC bestemme, at den ansatte kun får de i artikel 128 nævnte udtrædelsespenge.
5. En person, der er berettiget til invaliditetsydelse, har også ret til de familietillæg, der beregnes i henhold til artikel 59, stk. 3, i overensstemmelse med bilag V; husstandstillægget beregnes på grundlag af den pågældendes invaliditetsydelse.
Artikel 121
1. Invaliditetsgraden fastsættes af Invaliditetsudvalget, jf. artikel 75.
2. Retten til invaliditetsydelsen opstår dagen efter, at den kontraktansattes ansættelsesforhold bringes til ophør i henhold til artikel 95 og 96, der finder tilsvarende anvendelse.
3. Agenturet kan regelmæssigt lade den, der modtager en invaliditetsydelse, underkaste en undersøgelse for at sikre sig, at den pågældende stadig opfylder betingelserne for at modtage denne ydelse. Såfremt Invaliditetsudvalget konstaterer, at disse betingelser ikke længere er opfyldt, genoptager den kontraktansatte sin tjeneste i agenturet, medmindre kontrakten er udløbet.
Hvis den pågældende imidlertid ikke kan genansættes i agenturet, kan hans kontrakt opsiges mod udbetaling af en godtgørelse svarende til den løn, som han ville have modtaget i henhold til sin opsigelsesfrist, og i givet fald mod udbetaling af den godtgørelse, der i henhold til artikel 95 betales ved opsigelse af kontrakten. Artikel 128 finder ligeledes anvendelse.
Artikel 122
1. I tilfælde af en kontraktansats død har de ydelsesberettigede pårørende som defineret efter de samme regler som i bilag VI, kapitel 3, ret til en efterladtepension i overensstemmelse med artikel 123-126.
2. Såfremt en tidligere kontraktansat, der har modtaget en invaliditetsydelse, afgår ved døden, har de ydelsesberettigede pårørende som defineret i kapitel 3 i bilag VI ret til en efterladtepension på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.
3. Såfremt en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der modtager en invaliditetsydelse, har været forsvundet i mere end et år, beregnes de foreløbige pensionsydelser til den forsvundnes ægtefælle og personer, som den forsvundne anses at have forsørgerpligt over for, efter de samme regler som reglerne i EF-vedtægtens bilag VIII, kapitel 5 og 6.
Artikel 123
Retten til efterladtepension opstår på den første dag i den måned, der følger efter den måned, i hvilken den ansatte er død, eller i givet fald på den første dag i den måned, der følger efter den periode, i hvilken den efterladte ægtefælle, de børn eller andre personer, den afdøde havde forsørgerpligt over for, har modtaget hans vederlag i henhold til artikel 59, stk. 8.
Artikel 124
En kontraktansats efterladte ægtefælle er berettiget til efterladtepension i henhold til bilag VI, kapitel 3. Pensionen kan ikke være mindre end 35 % af den kontraktansattes seneste månedlige grundløn eller mindre end den månedlige grundløn for en kontraktansat, der gør tjeneste i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1.
Den, der modtager efterladtepension, har på de betingelser, der er fastsat i bilag V, krav på familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 3. Børnetilskuddet udgør dog det dobbelte af det tilskud, der er fastsat i artikel 59, stk. 3, litra b).
Artikel 125
1. Dør en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der oppebærer invaliditetsydelse, uden at efterlade en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, har de børn, som den pågældende havde forsørgerpligt over for, ret til børnepension på de i artikel 81 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse.
2. Børn, der opfylder samme betingelser, har samme rettigheder, hvis en ægtefælle, der modtager efterladtepension, dør eller indgår nyt ægteskab.
3. Dør en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der modtager invaliditetsydelse, uden at de betingelser, der er fastsat i stk. 1, er opfyldt, finder bestemmelserne i artikel 81, stk. 3, tilsvarende anvendelse.
4. For personer, der sidestilles med et forsørgelsesberettiget barn som omhandlet i bilag V, artikel 2, stk. 4, kan børnepensionen ikke være større end et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet. Retten til pensionen bortfalder dog, hvis en tredjepart i henhold til gældende national lovgivning har underholdspligt.
5. I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted.
6. Et forsørgelsesberettiget barn har krav på uddannelsestillæg på de betingelser, der er fastsat i bilag V, artikel 3.
Artikel 126
I tilfælde af skilsmisse eller hvis der findes flere grupper af efterladte, der er berettigede til efterladtepension, fordeles denne i henhold til de retningslinjer, der er fastsat i bilag VI, kapitel 3.
Artikel 127
Artikel 83 og 84 finder tilsvarende anvendelse.
Afdeling C
Udtrædelsespenge
Artikel 128
Ved udtræden af tjenesten er en kontraktansat berettiget til udbetaling af udtrædelsespenge eller overførsel af den aktuarmæssige modværdi af sine pensionsrettigheder på de betingelser, der er fastsat i bilag VI, artikel 1.
Artikel 129
1. Hvis en kontraktansat har gjort brug af den mulighed, der er omhandlet i artikel 131, nedsættes den kontraktansattes ret til udtrædelsespenge forholdsvis for en periode svarende til de indbetalte beløb.
2. Bestemmelsen i ovenstående stykke finder ikke anvendelse på en kontraktansat, der inden tre måneder, efter at han er blevet omfattet af denne vedtægt, har ansøgt om at måtte tilbagebetale disse beløb med renter på 3,5 % p.a.; denne rentesats kan ændres efter proceduren i artikel 87.
Afdeling D
Finansiering af ordningen vedrørende dækning ved invaliditet og dødsfald samt af pensionsordningen
Artikel 130
EF-vedtægtens artikel 88 og 89 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 131
En kontraktansat kan på betingelser, som skal fastsættes af agenturet, anmode dette om at foretage de indbetalinger, som han måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder, arbejdsløshedsforsikring, invaliditetsforsikring, livsforsikring og sygeforsikring i det land, hvor han senest har været dækket af sådanne ordninger. Agenturet kan også beslutte at foretage de indbetalinger, som en kontraktansat måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland, uden at der foreligger en anmodning herom fra den pågældende kontraktansatte. Agenturet skal i sådanne tilfælde på behørig vis begrunde sin beslutning. Den kontraktansatte kan i den periode, hvor han foretager disse indbetalinger, ikke nyde godt af agenturets sygesikringsordning. Den kontraktansatte er i nævnte periode heller ikke dækket af agenturets livsforsikrings- og invaliditetsordninger og optjener ikke rettigheder under agenturets arbejdsløsheds- og pensionsordninger.
Den periode, hvor der faktisk foretages sådanne indbetalinger, kan for en kontraktansat ikke overstige seks måneder. Agenturet kan dog beslutte at udvide denne periode til et år. Betalingerne afholdes over agenturets budget. Betalingerne med henblik på at stifte eller opretholde pensionsrettigheder kan ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af den sats, der er fastsat i artikel 89.
Afdeling E
Behandling og afgørelse af erstatningskrav fra kontraktansatte
Artikel 132
Invalide- eller efterladtepensionsordningerne findes i bilag VI, artikel 19-23.
Afdeling F
Udbetaling af pensionsydelser
Artikel 133
1. Artikel 83 og 84 finder tilsvarende anvendelse, og det samme gælder bilag VI, artikel 29.
2. Ethvert beløb, som en kontraktansat skylder agenturet i henhold til denne pensionsordning på det tidspunkt, hvor den pågældende opnår ret til ydelserne, indeholdes i de ydelser, som tilkommer den ansatte eller de ydelsesberettigede pårørende. Denne indeholdelse kan fordeles over flere måneder.
Afdeling G
Agenturets indtræden i rettigheder
Artikel 134
Artikel 93 finder tilsvarende anvendelse på agenturets indtræden i rettigheder.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 135
Artikel 94 om tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 8
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 136
Artikel 95-99 finder tilsvarende anvendelse på kontraktansatte.
Hvis der indledes disciplinær forfølgning af en kontraktansat, skal det disciplinærråd, der henvises til i artikel 142, suppleres med to medlemmer i samme ansættelsesgruppe og samme lønklasse som den pågældende kontraktansatte. Disse to supplerende medlemmer skal udnævnes ved en ad hoc-procedure, som fastsættes efter aftale mellem AACC og Personaleudvalget.
AFSNIT IV
PERSONALEREPRÆSENTANTER
Artikel 137
1. Der nedsættes et personaleudvalg efter nærmere bestemmelser, der fastsættes af styringskomitéen.
2. Personaleudvalget repræsenterer personalets interesser over for agenturet og opretholder løbende kontakt mellem agenturet og personalet. Det bidrager til, at tjenesten kan fungere gnidningsløst ved at formidle personalets synspunkter.
Det underretter agenturets kompetente organer om generelle problemer vedrørende fortolkning og anvendelse af denne vedtægt. Det kan høres om alle problemer af denne art.
Personaleudvalget forelægger agenturets kompetente organer forslag vedrørende tjenestens tilrettelæggelse og drift samt forslag til forbedring af personalets arbejdsforhold eller generelle livsbetingelser.
Personaleudvalget tager del i forvaltningen og kontrollen med sociale velfærdsorganer, der er oprettet af agenturet i personalets interesse. Det kan med agenturets samtykke oprette sådanne velfærdstjenester.
AFSNIT V
DISCIPLINÆR FORFØLGNING
Afdeling A
Almindelige bestemmelser
Artikel 138
1. En midlertidigt ansat eller tidligere ansat, der forsætligt eller uagtsomt tilsidesætter sine pligter i henhold til denne vedtægt, kan pålægges en disciplinær sanktion.
2. Hvis AACC gøres bekendt med beviselementer, der lader formode, at pligter er blevet tilsidesat som omhandlet i stk. 1, kan den indlede en administrativ undersøgelse med henblik på at konstatere, om der har været tale om en sådan tilsidesættelse.
Artikel 139
1. Når en intern undersøgelse viser, at en ansat eller en tidligere ansat i en institution muligvis er personligt impliceret, underrettes den pågældende hurtigt herom, såfremt dette ikke er til skade for undersøgelsesforløbet. Under alle omstændigheder kan der ikke drages konklusioner vedrørende en navngiven ansat efter undersøgelsens færdiggørelse, uden at den pågældende har fået lejlighed til at udtale sig om alle de kendsgerninger, der vedrører ham. I konklusionerne skal der henvises til disse bemærkninger.
2. I de tilfælde, hvor det af hensyn til undersøgelsen er nødvendigt med en ubetinget hemmeligholdelse, og det er nødvendigt at foretage en efterforskning, der hører under en national retslig myndighed, kan forpligtelsen til at opfordre den ansatte til at udtale sig udskydes efter aftale med AACC. I så tilfælde kan der ikke indledes en disciplinær forfølgning, før den ansatte har fået mulighed for at udtale sig.
3. Hvis der efter den interne undersøgelse ikke kan rettes nogen anklage mod den ansatte, som beskyldningerne vedrører, afsluttes den pågældende undersøgelse, og sagen henlægges efter beslutning truffet af agenturets daglige leder, der skriftligt underretter den pågældende ansatte herom. Den ansatte kan anmode om, at den beslutning optages i hans personlige akt.
4. AACC underretter den pågældende, når undersøgelsen er afsluttet, og tilsender ham konklusionen af undersøgelsesrapporten og efter anmodning alle de dokumenter, der har direkte forbindelse til de påstande, der er blevet rettet mod ham, dog med forbehold af hensynet til beskyttelsen af tredjeparters legitime interesser.
Artikel 140
På grundlag af undersøgelsesrapporten kan AACC efter at have tilstillet den pågældende ansatte alle sagens akter og efter at have hørt denne:
a)
beslutte, at anklagen mod den ansatte er grundløs; den ansatte underrettes skriftligt herom, eller
b)
selv i tilfælde af tilsidesættelse eller tilsyneladende tilsidesættelse af pligter beslutte ikke at pålægge en sanktion, og i givet fald give den ansatte en advarsel, eller
c)
i tilfælde af tilsidesættelse af de pligter, der påhviler den ansatte i henhold til artikel 138:
i)
beslutte at indlede den i afdeling D i dette afsnit omhandlede disciplinære forfølgning, eller
ii)
beslutte at indlede en disciplinærsag i Disciplinærrådet.
Artikel 141
En ansat, der af objektive årsager ikke kan høres i henhold til bestemmelserne i dette afsnit, kan anmodes om at fremsætte sine bemærkninger skriftligt eller lade sig repræsentere af en person efter eget valg.
Afdeling B
Disciplinærrådet
Artikel 142
1. Der indføres et disciplinærråd i agenturet. Mindst et medlem af Disciplinærrådet, som kan være dets formand, vælges blandt personalet i Rådet for Den Europæiske Union.
2. Disciplinærrådet består af en formand og fire permanente medlemmer, der kan erstattes af suppleanter, heraf mindst én fra samme ansættelsesgruppe som den ansatte, mod hvem der er rejst disciplinærsag.
Artikel 143
1. AACC og Personaleudvalget som omhandlet i artikel 137 udpeger samtidig hver to permanente medlemmer og to suppleanter.
2. Formanden og formandens suppleant udpeges af AACC.
3. Formanden, medlemmerne og suppleanterne udpeges for en periode på tre år. Agenturet kan dog fastsætte en kortere periode for medlemmerne og suppleanterne, dog mindst et år.
4. I løbet af de fem dage, der følger efter Disciplinærrådets konstituering, kan den berørte ansatte afvise et af Disciplinærrådets medlemmer. Agenturet kan også afvise et af Disciplinærrådets medlemmer.
Inden for samme frist kan Disciplinærrådets medlemmer gøre berettigede fritagelsesgrunde gældende, og de har pligt til at trække sig tilbage, hvis der består en interessekonflikt.
Artikel 144
Disciplinærrådet bistås af en sekretær, som udpeges af AACC.
Artikel 145
1. Disciplinærrådets formand og medlemmer udfører deres opgaver helt uafhængigt.
2. Disciplinærrådets arbejde er hemmeligt.
Afdeling C
Disciplinære sanktioner
Artikel 146
1. AACC kan pålægge en af følgende sanktioner:
a)
skriftlig advarsel
b)
irettesættelse
c)
suspension af avancement til et højere løntrin for en periode mellem en måned og 23 måneder
d)
indplacering på et lavere løntrin
e)
midlertidig degradering i en periode fra 15 dage til et år
f)
degradering i samme ansættelsesgruppe
g)
indplacering i en lavere ansættelsesgruppe med eller uden degradering
h)
afskedigelse, i givet fald med fradrag i invaliditetsydelsen i en bestemt periode, dog således at denne disciplinære sanktion ikke får virkninger for den ansattes ydelsesberettigede pårørende. I forbindelse med et sådant fradrag kan den tidligere ansattes indtægt dog ikke ligge under det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med eventuelle familietillæg.
2. Hvis den ansatte modtager en invaliditetsydelse, kan AACC beslutte at fradrage et beløb i hans invaliditetsydelse i en bestemt periode, dog således at denne sanktion ikke får virkninger for den ansattes ydelsesberettigede pårørende. Den pågældende ansattes indtægt kan dog ikke ligge under det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med familietillæg.
3. Der kan kun iværksættes én enkelt sanktion for én og samme fejl.
Artikel 147
Den disciplinære sanktion skal stå i forhold til, hvor alvorlig den begåede fejl har været. For at fastslå, hvor alvorlig fejlen er, og for at beslutte, hvilken sanktion der skal iværksættes, tages der især hensyn til:
a)
fejlens art og de omstændigheder, hvorunder den er begået
b)
omfanget af den skade, som den begåede fejl har påført agenturets integritet, omdømme eller interesser
c)
i hvor høj grad fejlen har været forsætlig eller udtryk for forsømmelse
d)
de grunde, den ansatte har haft til at begå fejlen
e)
den ansattes lønklasse og anciennitet
f)
graden af den ansattes personlige ansvar
g)
den ansattes arbejdsopgaver og ansvarsområder
h)
gentagelsestilfælde af den pågældende handling eller adfærd
i)
den ansattes adfærd under hele karrieren.
Afdeling D
Disciplinærsag, der ikke indbringes for Disciplinærrådet
Artikel 148
AACC kan uden at have indhentet udtalelse fra Disciplinærrådet træffe beslutning om en sanktion i form af en skriftlig advarsel eller en irettesættelse. Den pågældende ansatte skal høres, inden AACC tager sådanne skridt.
Afdeling E
Disciplinærsag for Disciplinærrådet
Artikel 149
1. Der rejses sag i Disciplinærrådet ved indgivelse af en indberetning fra AACC, i hvilken de forhold, der påklages, og eventuelt de omstændigheder, under hvilke de er begået, samt formildende eller skærpende omstændigheder klart angives.
2. Indberetningen sendes til den pågældende ansatte og til formanden for Disciplinærrådet, der gør medlemmerne af dette råd bekendt med den.
Artikel 150
1. Efter indgivelse af denne indberetning har den pågældende ansatte ret til at blive gjort bekendt med de akter, der vedrører ham, samt til at tage genparter af alle sagens akter, herunder dem, der vil kunne rense ham.
2. Til forberedelse af forsvaret har den pågældende ansatte en frist på mindst 15 dage fra tidspunktet for indgivelse af den indberetning, hvormed disciplinærsagen indledes.
3. Den pågældende ansatte kan bistås af en person efter eget valg.
Artikel 151
1. Hvis den pågældende ansatte i tilstedeværelse af Disciplinærrådets formand erkender sin fejl og uden forbehold accepterer den i artikel 148 i denne vedtægt omhandlede indberetning, kan AACC trække sagen tilbage fra Disciplinærrådet under overholdelse af princippet om et rimeligt forhold mellem fejlens art og den påtænkte sanktion. Såfremt sagen trækkes tilbage fra Disciplinærrådet, afgiver dettes formand udtalelse om den påtænkte sanktion.
2. Efter denne procedure kan AACC uanset artikel 148 anvende en af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 146, stk. 1, litra a)-d).
3. Den pågældende ansatte underrettes, inden han indrømmer sin fejl, om de mulige følger af en sådan indrømmelse.
Artikel 152
Inden det første møde i Disciplinærrådet giver formanden et af medlemmerne til opgave at udfærdige en rapport om hele sagen og at informere de andre medlemmer af Disciplinærrådet herom.
Artikel 153
1. Disciplinærrådet hører den pågældende ansatte, som ved denne lejlighed kan fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger personligt eller gennem en repræsentant. Han kan indkalde vidner.
2. Agenturet repræsenteres i Disciplinærrådet af en af AACC hertil bemyndiget ansat, som har samme rettigheder som den berørte ansatte.
Artikel 154
1. Hvis de forhold, der lægges den ansatte til last, eller de omstændigheder, under hvilke disse er begået, efter Disciplinærrådets opfattelse ikke er tilstrækkeligt belyst, kan det iværksætte en kontradiktorisk undersøgelse.
2. Formanden eller et medlem af Disciplinærrådet gennemfører undersøgelsen på Disciplinærrådets vegne. Disciplinærrådet kan med henblik på undersøgelsen forlange at få udleveret alle dokumenter, der vedrører den verserende sag. Agenturet efterkommer enhver sådan anmodning inden for den frist, som Disciplinærrådet eventuelt fastsætter. Når der rettes anmodning til den ansatte, registreres ethvert afslag på at efterkomme anmodningen.
Artikel 155
På grundlag af de dokumenter, der er blevet forelagt for Disciplinærrådet, og under hensyn til eventuelle skriftlige eller mundtlige udtalelser samt til udfaldet af den undersøgelse, der måtte være foretaget, afgiver Disciplinærrådet med stemmeflerhed en begrundet udtalelse om substansen i de indberettede forhold og eventuelt om den sanktion, som det finder bør anvendes i anledning af de påklagede forhold. Udtalelsen underskrives af alle Disciplinærrådets medlemmer. Hvert medlem af Disciplinærrådet kan vedlægge udtalelsen en divergerende tilkendegivelse. Udtalelsen tilstilles AACC og den pågældende ansatte senest to måneder efter den dag, hvor AACC's indberetning blev modtaget, idet fristen dog afpasses efter, hvor kompliceret sagen er. Når undersøgelsen er foretaget på Disciplinærrådets initiativ, er fristen på fire måneder, idet den dog afpasses efter, hvor kompliceret sagen er.
Artikel 156
1. Formanden for Disciplinærrådet deltager kun i afstemninger, når der er tale om procedurespørgsmål eller i tilfælde af stemmelighed.
2. Formanden sørger for, at Disciplinærrådets afgørelser bliver fuldbyrdet, og gør alle medlemmer bekendt med samtlige oplysninger og dokumenter, der vedrører sagen.
Artikel 157
Sekretæren fører protokol over Disciplinærrådets møder. Vidnerne underskriver protokollen angående deres udsagn.
Artikel 158
1. Såfremt der ved en disciplinærsag pålægges den ansatte en af de i artikel 146 i denne vedtægt nævnte sanktioner, afholder den pågældende ansatte de omkostninger, der er udløst på hans initiativ under disciplinærsagen, herunder navnlig honorar til en person, der er valgt som bisidder eller til at bistå den ansatte ved hans forsvar.
2. AACC kan dog i ekstraordinære tilfælde træffe en anden afgørelse, når disse omkostninger udgør en urimelig belastning for den pågældende ansatte.
Artikel 159
1. Efter at have hørt den ansatte træffer AACC en beslutning i henhold til artikel 146 og 147 i denne vedtægt inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af Disciplinærrådets udtalelse. Beslutningen skal være begrundet.
2. Hvis AACC beslutter at henlægge sagen uden nogen disciplinær sanktion, underretter den straks skriftligt den pågældende ansatte herom. Den pågældende ansatte kan anmode om, at denne beslutning lægges i hans personlige aktmappe.
Afdeling F
Suspension
Artikel 160
1. Når AACC fremsætter påstand om, at en ansat har begået en alvorlig tjenesteforseelse ved enten at have brudt sine tjenestepligter eller at have overtrådt almindelige retsregler, kan den på ethvert tidspunkt suspendere den indberettede i en nærmere bestemt eller ubestemt periode.
2. AACC træffer en sådan beslutning efter at have hørt den indberettede, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder.
Artikel 161
1. Beslutningen om den ansattes suspension skal præcisere, om den pågældende fortsat modtager hele sin løn, eller der skal fradrages et beløb, som fastsættes i samme beslutning. Det beløb, der udbetales til den ansatte, må i intet tilfælde være mindre end det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med familietillæg.
2. Den suspenderede ansattes situation skal reguleres definitivt inden seks måneder fra den dato, hvor suspensionen har fået virkning. Hvis der ikke inden seks måneder er truffet nogen beslutning, modtager den pågældende igen hele sin løn, jf. dog stk. 3.
3. Fradraget kan opretholdes ud over de i stk. 2 nævnte seks måneder, såfremt der er rejst straffesag mod den pågældende ansatte for samme forhold, og han i forbindelse med straffesagen er fængslet. I så tilfælde modtager den ansatte først på ny hele sin løn, efter at den kompetente domstol har afsagt kendelse om løsladelse.
4. Hvis den pågældende ikke er idømt nogen sanktion eller kun har fået en skriftlig advarsel, en irettesættelse eller en midlertidig suspension af avancement til et højere løntrin, har han ret til at få tilbagebetalt alle fradrag, der i henhold til stk. 1 er foretaget i hans løn, og, såfremt der ikke er iværksat nogen sanktion, med tillæg af rente i henhold til den i artikel 87 fastsatte sats.
Afdeling G
Sideløbende straffesag
Artikel 162
Hvis der er rejst straffesag mod en ansat for samme forhold, er hans sag først definitivt afgjort, når domstolskendelsen ikke længere kan appelleres.
Afdeling H
Afsluttende bestemmelser
Artikel 163
Hvis den ansatte er pålagt en anden disciplinær sanktion end afskedigelse, kan han i tilfælde af en skriftlig advarsel eller en irettesættelse efter tre år og i tilfælde af andre sanktioner efter seks år indgive en anmodning om, at den pågældende sanktion ikke længere skal forefindes i de akter, der vedrører ham. AACC træffer afgørelse om, hvorvidt den pågældendes anmodning skal efterkommes.
Artikel 164
Såfremt nye forhold kan understøttes af gyldige beviser, kan AACC på eget initiativ eller efter anmodning fra den berørte ansatte genoptage en disciplinær forfølgning.
Artikel 165
Hvis der ikke opretholdes nogen anklage mod den pågældende ansatte i henhold til artikel 159, har denne efter anmodning ret til oprejsning ved hensigtsmæssig offentliggørelse af den afgørelse, som er truffet af AACC.
Artikel 166
Styringskomitéen vedtager de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af disse procedurer.
AFSNIT VI
KLAGEADGANG
Artikel 167
1. Enhver, der er omfattet af denne vedtægt, kan anmode AACC om at træffe en beslutning vedrørende ham. AACC meddeler den pågældende sin begrundede beslutning senest fire måneder efter datoen for anmodningens forelæggelse. Hvis der ikke er afgivet svar inden fristens udløb, anses dette som en stiltiende afvisning, som kan gøres til genstand for en klage i henhold til stk. 2.
2. Enhver, der er omfattet af denne vedtægt, kan indbringe en klage for AACC, hvis der er truffet en afgørelse, der er til skade for klageren; det gælder såvel, når AACC har truffet en afgørelse, som når den har undladt at træffe en i denne vedtægt foreskrevet foranstaltning. Klagen skal indbringes inden for en frist på tre måneder. Fristen løber fra:
-
den dato, afgørelsen offentliggøres, hvis det drejer sig om en foranstaltning af generel karakter
-
den dato, afgørelsen meddeles den pågældende, og i alle tilfælde senest den dato, han får kendskab til den, hvis det drejer sig om en foranstaltning af individuel karakter. Hvis en afgørelse af individuel karakter også kan være til skade for tredjemand, løber fristen for tredjemand imidlertid fra den dato, vedkommende tredjemand har fået kendskab til afgørelsen, dog senest fra den dato, den offentliggøres
-
den dato, fristen for at afgive svar udløber, såfremt klagen vedrører en stiltiende afvisning som omhandlet i stk. 1.
AACC meddeler klageren sin begrundede beslutning senest fire måneder efter datoen for anmodningens forelæggelse. Er der ikke afgivet svar på klagen inden for denne frist, anses dette som en stiltiende afvisning, der kan gøres til genstand for en klage i henhold til artikel 169.
AFSNIT VII
KLAGEUDVALG
Artikel 168
1. Der nedsættes et klageudvalg med kompetence til at afgøre enhver tvist mellem agenturet og de personer, der er omfattet af denne vedtægt.
2. Klageudvalget består af fire dommere, der udnævnes for et tidsrum på seks år af Rådet for Den Europæiske Union blandt de af de deltagende medlemsstater indstillede kandidater efter høring af De Europæiske Fællesskabers Domstol. Til det første klageudvalg udnævnes dog to dommere for tre år og to dommere for seks år. Når Klageudvalget ikke er i stand til at træffe en flertalsafgørelse, er formandens stemme afgørende.
3. Dommerne vælger af deres midte for et tidsrum af tre år Klageudvalgets formand. Denne kan genvælges.
4. En delvis nybesættelse finder sted hvert tredje år. Afgående dommere kan genudnævnes.
5. Klageudvalgets dommere er uafhængige. De er ikke bundet af nogen anvisninger.
6. Dommerne må ikke varetage andre hverv i agenturet i mandatperioden.
7. Klageudvalget udnævner sin justitssekretær og træffer bestemmelse om hans stilling.
Artikel 169
1. En klage til Klageudvalget kan kun antages, hvis:
-
der forinden er indbragt en klage for AACC i henhold til artikel 167, stk. 2, inden for den deri fastsatte frist, og
-
klagen udtrykkeligt eller stiltiende er blevet afvist.
2. Klager i medfør af stk. 1 skal indgives inden for en frist på tre måneder. Fristen løber fra:
-
datoen for meddelelse af afgørelsen vedrørende klagen
-
datoen for udløbet af svarfristen, når klagen vedrører en stiltiende afvisning af en klage i henhold til artikel 167, stk. 2. Når der imidlertid på en stiltiende afvisning inden for klagefristen følger en udtrykkelig afvisning af en klage, løber klagefristen på ny.
3. Uanset stk. 1 kan den pågældende efter at have forelagt en klage for AACC i henhold til artikel 167, stk. 2, omgående indbringe en klage for Klageudvalget, hvis denne klage vedlægges en anmodning om udsættelse af gennemførelsen af den påklagede afgørelse eller om vedtagelse af foreløbige foranstaltninger. I dette tilfælde udsættes hovedsagen for Klageudvalget, indtil der foreligger en udtrykkelig eller stiltiende afvisning af klagen.
4. Parterne kan på de vilkår og med de begrænsninger, der er fastsat i forretningsordenen, lade sig bistå af en person efter eget valg.
5. Klageudvalget fastlægger sin forretningsorden, der skal godkendes af Rådet for Den Europæiske Union med De Europæiske Fællesskabers Domstols samtykke. Klageudvalget kan ændre sin forretningsorden. Ændringerne skal godkendes af Rådet med Domstolens samtykke.
6. Indtil Klageudvalgets forretningsorden træder i kraft, finder forretningsordenen for Retten i Første Instans tilsvarende anvendelse.
7. Afgørelse om sagsomkostninger træffes af Klageudvalget. Medmindre andet gælder i henhold til særlige bestemmelser i procesreglementet, pålægges det den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt påstand herom.
AFSNIT VIII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 170
1. Denne vedtægts bestemmelse om rettigheder og pligter (artikel 10-34 og artikel 103), ansættelsesvilkår (artikel 36-40, med undtagelse af artikel 36, stk. 2, litra a), og artikel 104-109, med undtagelse af artikel 104, stk. 3, litra a)), arbejdsvilkår (artikel 41-57 og artikel 110), ansættelsesforholdets ophør (artikel 95-99 og artikel 136) og disciplinær forfølgning (artikel 138-166) kan ændres i det nødvendige omfang af agenturets styringskomité i henhold til artikel 9, stk. 1, nr. 10, og artikel 11, stk. 3, nr. 1, i fælles aktion 2004/551/FUSP. Alle forslag til ændringer sendes til Rådet. Ændringerne betragtes som godkendt, medmindre Rådet inden to måneder med kvalificeret flertal beslutter at ændre dem.
2. Ændringer til andre bestemmelser i denne vedtægt, navnlig dem, der vedrører vederlag, tillæg, godtgørelser og social sikring, vedtages af Rådet med enstemmighed efter forslag fra Styringskomitéen.
Artikel 171
Senest tre år efter at denne vedtægt er trådt i kraft, eller når traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft, idet det første tidspunkt lægges til grund, evaluerer og ændrer Rådet denne vedtægt eller træffer afgørelse om dens udløb.
Artikel 172
Denne afgørelse har virkning fra dagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2004.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2004. szeptember 24.)
az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatáról
(2004/676/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
Tekintettel a 2004. július 12-i, az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2004/551/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésének 3.1 pontjára,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Alkalmazási kör
(1) E személyzeti szabályzat az Európai Védelmi Ügynökséggel szerződéses viszonyban álló személyzeti alkalmazottakra (a továbbiakban: Ügynökség, illetve állomány v. alkalmazottak) alkalmazandó.
Az állomány a következőkből áll:
-
ideiglenes alkalmazottak,
-
szerződéses alkalmazottak.
(2) E személyzeti szabályzat alkalmazásában a szerződéskötésre jogosult hatóságot (a továbbiakban: a szerződéskötésre jogosult hatóság) a 2004. július 12-i, az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló tanácsi együttes fellépés megfelelő rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni.
(3) Az e személyzeti szabályzatban található, férfiakra vonatkozó utalások egyúttal a nőkre vonatkozó utalásnak is tekintendők, illetve fordítva, kivéve, ha a szöveg egyértelműen mást jelez.
II. CÍM
IDEIGLENES ALKALMAZOTTAK
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
2. cikk
E személyzeti szabályzat alkalmazásában „ideiglenes alkalmazottak” az Ügynökség költségvetéséhez csatolt, az álláshelyeket tartalmazó listán szereplő állások ideiglenes betöltésére felvett alkalmazottakat jelenti.
3. cikk
Az ideiglenes alkalmazott legfeljebb négy évre alkalmazható, de alkalmazása bármely, ennél rövidebb időtartamra korlátozható. Szerződése legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb két évre meghosszabbítható, az első szerződésben előírt korlátok között, amennyiben e szerződés rendelkezett a hosszabbítás lehetőségéről. Ezen idő lejártával az ilyen alkalmazott a továbbiakban nem alkalmazható ideiglenes alkalmazottként e rendelkezések szerint.
4. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak felvételére kizárólag e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, az Ügynökség költségvetéséhez csatolt, az álláshelyeket tartalmazó listán szereplő megüresedett állások betöltése céljából kerülhet sor.
5. cikk
(1) E személyzeti szabályzat alkalmazása során tilos minden hátrányos megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő hátrányos megkülönböztetés.
E személyzeti szabályzat alkalmazásában az élettársi viszony a házassággal azonos bánásmódban részesül, feltéve, hogy a V. melléklet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt valamennyi feltétel teljesül.
(2) Annak érdekében, hogy a munkavégzés során a férfiak és a nők közötti teljes egyenlőséget biztosítsák, amely lényeges elemnek tekintendő a személyzeti szabályzat valamennyi szempontjának végrehajtása során, az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy az Ügynökség sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartson fenn vagy fogadjon el az alulreprezentált nem szakmai tevékenységének megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöbölje, illetve kompenzálja a szakmai előmenetelben jelentkező hátrányokat.
(3) Az Ügynökség - a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően - az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó területeken meghatározza a nők és a férfiak esélyegyenlőségének elősegítésére irányuló intézkedéseket és eljárásokat, valamint elfogadja a megfelelő rendelkezéseket, nevezetesen az olyan de facto egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, amelyek e területeken a nők esélyeit gátolják.
(4) E cikk (1) bekezdése alkalmazásában fogyatékkal élőnek minősül az a személy, akit maradandó, vagy maradandónak mutatkozó fizikai vagy szellemi károsodás ért. A károsodást a 37. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
A 36. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott feltételeknek a fogyatékkal élő személy abban az esetben felel meg, ha képes a munkájával járó lényeges feladatok ellátására, amennyiben az elvárható feltételeket biztosítják számára.
A munkával járó lényeges feladatokkal kapcsolatos „elvárható feltételek” azok a szükség esetén megtett megfelelő intézkedések, amelyek lehetővé teszik a fogyatékkal élő személynek, hogy elérhetővé váljék számára a munkavállalás, a foglalkoztatásban való részvétel, illetve előmenetel, valamint hogy részt vehessen továbbképzésben, kivéve ha a vonatkozó intézkedések aránytalanul nagy terhet jelentenének a munkáltató számára.
(5) Amennyiben a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó olyan személyek, akik úgy vélik, jogtalanul bántak velük, mivel nem alkalmazták rájuk a fent meghatározott egyenlő bánásmód elvét, olyan tényekkel szolgálnak, amelyekből vélelmezhető a közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés, az Ügynökség kötelessége, hogy bebizonyítsa, nem szegte meg az egyenlő bánásmód elvét. E rendelkezés nem alkalmazandó a fegyelmi eljárások esetén.
(6) A hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvének tiszteletben tartása során ezek alkalmazásának bármilyen korlátozását objektív és ésszerű okokkal meg kell indokolni, és az ilyen korlátozásoknak jogos célokból az általános érdekeket kell szolgálniuk a személyzeti politika keretein belül.
6. cikk
(1) Az aktív állományban lévő ideiglenes alkalmazottak jogosultak az Ügynökség által elfogadott szociális jellegű intézkedések és a személyzeti bizottság által biztosított szolgáltatások igénybevételére. A volt ideiglenes alkalmazottak korlátozott mértékben vehetik igénybe az egyes szociális jellegű egyedi intézkedéseket.
(2) Az aktív állományban lévő ideiglenes alkalmazottak számára megfelelő egészségügyi és biztonsági normákra épülő munkakörülményeket kell teremteni, amelyek megegyeznek legalább azokkal a minimumkövetelményekkel, amelyek a szerződések alapján az e területeken elfogadott intézkedések értelmében alkalmazandók.
7. cikk
(1) A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó beosztásokat a vonatkozó feladatok természetére és fontosságára tekintettel egy ügyintézői tisztségcsoportba (a továbbiakban: AD) és egy asszisztensi (a továbbiakban: AST) tisztségcsoportba kell sorolni.
(2) Az AD tisztségcsoport tizenkét besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek az adminisztratív, tanácsadói, nyelvi és tudományos feladatokat fedik le. Az AST tisztségcsoport tizenegy besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek a végrehajtási, műszaki és irodai feladatokat fedik le.
(3) A kinevezéshez legalább a következők szükségesek:
a)
az AST tisztségcsoport esetében:
i.
oklevéllel igazolt felsőfokú végzettség, vagy
ii.
oklevéllel igazolt középfokú végzettség, amely lehetővé teszi a felsőoktatásban való továbbtanulást, és legalább hároméves, megfelelő szakmai tapasztalat, vagy
iii.
amennyiben a szolgálat érdekei úgy kívánják, ezzel egyenértékű szakképzés vagy szakmai tapasztalat.
b)
az AD tisztségcsoportban az 5. és 6. besorolási fokozat esetében:
i.
oklevéllel igazolt, legalább hároméves egyetemi végzettségnek megfelelő végzettség, vagy
ii.
amennyiben a szolgálat érdekei úgy kívánják, ezzel egyenértékű szakképzés.
c)
az AD tisztségcsoportban az 7-16. besorolási fokozat esetében:
i.
oklevéllel igazolt, egyetemi végzettségnek megfelelő végzettség, ha az egyetemi alapképzés időtartama négy év vagy annál több, vagy
ii.
oklevéllel igazolt, egyetemi végzettségnek megfelelő végzettség és megfelelő, legalább hároméves szakmai tapasztalat, ha az egyetemi alapképzés időtartama legalább három év, vagy
iii.
amennyiben a szolgálat érdekei úgy kívánják, ezzel egyenértékű szakképzés.
(4) A beosztástípusokat a VII. mellékletben szereplő táblázat tartalmazza. E táblázatra tekintettel az Ügynökség - a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően - meghatározza az egyes beosztásokhoz kapcsolódó feladatokat és hatásköröket.
8. cikk
(1) A szerződéskötésre jogosult hatóság kizárólag a szolgálat érdekei szerint eljárva és állampolgárságra való tekintet nélkül kinevezéssel vagy áthelyezéssel osztja be az egyes ideiglenes alkalmazottakat a saját tisztségcsoportjukon belüli besorolási fokozatuknak megfelelő beosztásba.
Az ideiglenes alkalmazott kérheti az Ügynökségen belüli áthelyezését.
(2) Az ideiglenes alkalmazottat ideiglenesen a tisztségcsoportján belüli olyan besorolási fokozatba tartozó beosztás betöltésére utasíthatják, amely magasabb a saját besorolási fokozatánál. Az ilyen ideiglenes beosztásba helyezés negyedik hónapjának kezdetétől az érintett személyt kiegészítő juttatás illeti meg, amely a tényleges besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti díjazás, illetve azon díjazás közötti különbözettel egyenlő, amelyet az ideiglenesen betöltött beosztásba való kinevezés esetén e beosztásnak megfelelő besorolási fokozata szerinti fizetési fokozatra tekintettel kapna.
Az ideiglenes kinevezés időtartama nem haladja meg az egy évet, kivéve, ha a kinevezés közvetlenül vagy közvetve olyan ideiglenes alkalmazott helyettesítésére irányul, akit szolgálati érdekből egy másik beosztásba rendeltek ki, katonai szolgálatra hívtak be, illetve aki elhúzódó betegszabadságon van.
9. cikk
(1) A besorolási fokozatot és fizetési fokozatot, amelyben az ideiglenes alkalmazottat alkalmazzák, a szerződésben rögzíteni kell.
(2) Az ideiglenes alkalmazottnak az alkalmazásnak megfelelő besorolási fokozatnál magasabb fokozatú beosztásba történő kinevezését a szolgálati szerződését kiegészítő megállapodásban kell rögzíteni.
2. FEJEZET
Jogok és kötelezettségek
10. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott feladatainak ellátása során kizárólag az Ügynökség érdekeit tartja szem előtt, és ennek megfelelő magatartást tanúsít; az Ügynökségen kívül egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. Feladatait objektíven, pártatlanul, valamint az Ügynökség iránti elkötelezettségének megfelelően látja el.
(2) Az ideiglenes alkalmazott a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélye nélkül egyetlen kormánytól vagy az Ügynökségen kívüli más helyről sem fogadhat el semmiféle elismerést, kitüntetést, kedvezményt, ajándékot vagy fizetséget, kivéve, ha azzal a kinevezését megelőzően, illetve katonai vagy egyéb állampolgári kötelezettség teljesítése céljából biztosított külön szabadsága során nyújtott szolgálatait ismerik el.
11. cikk
(1) További eltérő rendelkezés hiányában az ideiglenes alkalmazott feladatainak ellátása során nem foglalkozik olyan kérdéssel, amelyhez közvetve vagy közvetlenül személyes érdeke - különösen családi vagy anyagi érdeke - fűződik, és ami csorbítaná függetlenségét.
(2) Bármely ideiglenes alkalmazott, akinek feladatai ellátása során ilyen, a fent említett kérdéssel kell foglalkoznia, haladéktalanul tájékoztatja erről a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket, és különösképpen felmentheti az ideiglenes alkalmazottat az ilyen kérdésben való felelőssége alól.
(3) Az ideiglenes alkalmazott sem közvetlenül sem közvetve nem tarthat, illetve nem szerezhet meg olyan fajtájú vagy mértékű részesedést az Ügynökség hatáskörébe tartozó vagy azzal üzleti tevékenységet folytató vállalkozásokban, amely feladatainak ellátása során csorbíthatja függetlenségét.
12. cikk
Az ideiglenes alkalmazottnak tartózkodnia kell minden olyan tevékenységtől vagy magatartástól, amely rossz fényt vethet a beosztására.
13. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottnak tartózkodnia kell a pszichológiai vagy szexuális zaklatás bármely formájától.
(2) A pszichológiai vagy szexuális zaklatás áldozatává vált ideiglenes alkalmazottat emiatt semmilyen hátrány nem érheti az Ügynökség részéről. A pszichológiai vagy szexuális zaklatást bizonyítékkal alátámasztó ideiglenes alkalmazottat emiatt semmilyen hátrány nem érheti az Ügynökség részéről, feltéve, hogy az alkalmazott becsületesen járt el.
(3) „Pszichológiai zaklatás”: a huzamosabb ideig tartó, ismétlődő vagy rendszeres és pszichológiai elemet tartalmazó olyan helytelen magatartás, amely szóban vagy írásban, gesztusokban vagy más, szándékos tettben nyilvánul meg, és amely alkalmas a személyiség, méltóság, illetve pszichológiai vagy fizikai integritás csorbítására.
(4) „Szexuális zaklatás”: olyan szexuális vonatkozású magatartás, amely nem kívánatos azon személy számára, akire irányul, és amelynek célja vagy kiváltott hatása e személy megsértése, vagy megfélemlítő, ellenséges, kellemetlen vagy zavaró környezet megteremtése. A szexuális zaklatás a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül.
14. cikk
(1) A 16. cikkre is figyelemmel, amennyiben az ideiglenes alkalmazott külső tevékenységben kíván részt venni - függetlenül attól, hogy az fizetett-e vagy sem - illetve bármilyen, az Ügynökségen kívüli megbízást kíván ellátni, ehhez azt megelőzően be kell szereznie a szerződéskötésre jogosult hatóság hozzájárulását. A hozzájárulás kizárólag abban az esetben utasítható el, ha a kérdéses tevékenység vagy megbízás akadályozhatja az ideiglenes alkalmazottat feladatai ellátásában, vagy az összeegyeztethetetlen az Ügynökség érdekeivel.
(2) Az ideiglenes alkalmazott értesíti a szerződéskötésre jogosult hatóságot bármely külső tevékenységben vagy megbízásban bekövetkezett változásról, amely azt követően történt, hogy az ideiglenes alkalmazott az (1) bekezdés szerint a szerződéskötésre jogosult hatóság hozzájárulását kérte. A hozzájárulás visszavonható, amennyiben a tevékenység vagy megbízás többé nem felel meg az (1) bekezdés utolsó mondatában említett feltételeknek.
15. cikk
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott házastársa jövedelemszerző tevékenységet folytat, az ideiglenes alkalmazott erről köteles tájékoztatni a szerződéskötésre jogosult hatóságot. Ha a tevékenység jellege összeférhetetlennek bizonyul az ideiglenes alkalmazott feladataival, és az ideiglenes alkalmazott nem tud kötelezettséget vállalni arra, hogy azt határozott időn belül megszünteti, a szerződéskötésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy az ideiglenes alkalmazott megtartsa-e továbbra is a beosztását vagy áthelyezzék-e őt egy másik beosztásba.
16. cikk
(1) A közhivatalt betölteni szándékozó ideiglenes alkalmazott értesíti ezen szándékáról a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság a szolgálat érdekeit szem előtt tartva határoz arról, hogy az érintett ideiglenes alkalmazott
a)
személyes okokkal indokolt szabadság kérelmezésére kapjon-e felszólítást, vagy
b)
éves szabadságot kapjon-e, vagy
c)
engedélyezzék-e számára, hogy feladatait részmunkaidőben végezze el, vagy
d)
változatlanul folytathatja-e feladatainak ellátását.
(2) A közhivatal betöltésére megválasztott vagy kinevezett ideiglenes alkalmazott haladéktalanul tájékoztatja erről a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság - a szolgálat érdekeinek, a hivatal jelentőségének, az azzal járó feladatoknak, valamint az e feladatok végrehajtása során felmerülő díjazás és költségtérítés figyelembevételével - meghozza az (1) bekezdésben említett valamely döntést. Ha az ideiglenes alkalmazottat személyes okokkal indokolt szabadság kérelmezésére szólítják fel, vagy engedélyezik számára, hogy feladatait részmunkaidőben végezze el, az ilyen szabadság vagy részmunkaidőben végzett munka ideje egyezik az ideiglenes alkalmazott hivatali idejével.
17. cikk
Az ideiglenes alkalmazott a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.
A szolgálati jogviszonyának megszűnését követő két éven belül keresőtevékenységben részt venni kívánó ideiglenes alkalmazott - függetlenül attól, hogy e tevékenység jövedelemszerzésre irányul-e vagy sem - tájékoztatja erről az Ügynökséget. Amennyiben e tevékenység az ideiglenes alkalmazott által a szolgálati jogviszony utolsó három évében végzett munkával kapcsolatos, és az Ügynökség jogos érdekeivel való összeütközéshez vezetne, a szerződéskötésre jogosult hatóság a szolgálat érdekeire figyelemmel megtilthatja az alkalmazottnak, hogy elvállalja azt, vagy az általa megfelelőnek vélt feltételekkel beleegyezését adhatja. Az Ügynökség a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően, a tájékoztatástól számított harminc munkanapon belül értesítést küld döntéséről. Ha ezen időtartam végéig nem került sor az értesítésre, ez hallgatólagos beleegyezésnek tekintendő.
18. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott tartózkodik bármely, a feladatai ellátása során szerzett információ engedély nélküli felfedésétől, kivéve, ha az információ már nyilvánosságra került, vagy az a nyilvánosság számára elérhető.
(2) Az ideiglenes alkalmazottat ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.
19. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottnak a lojalitás és a pártatlanság elveinek kellő tiszteletben tartásával joga van a véleménynyilvánítás szabadságához.
(2) A 12. és 18. cikk sérelme nélkül azon ideiglenes alkalmazott, aki akár egyedül, akár másokkal együtt nyilvánosságra kíván hozni vagy hozatni bármely, az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos ügyet, tájékoztatja erről a szerződéskötésre jogosult hatóságot.
Ha a szerződéskötésre jogosult hatóság igazolni tudja, hogy az ügy komolyan sértheti az Ügynökség jogos érdekeit, a tájékoztatás kézhezvételétől számított harminc munkanapon belül döntéséről írásban tájékoztatja az ideiglenes alkalmazottat. Ha a megadott időtartamon belül ilyen döntésről nem érkezik értesítés, az úgy tekintendő, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóságnak nincs ellenvetése.
20. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott által feladatainak ellátása során készített valamennyi írásos anyaggal vagy más munkával kapcsolatos minden jog az Ügynökség tulajdona; az Ügynökség jogosult az ilyen munkák szerzői jogát megszerezni. Amennyiben az érintett személynek az Ügynökséghez nem kapcsolódó találmányra vonatkozó rendkívüli ötlete van, arra az Ügynökség nem szerezhet jogot.
(2) Az ideiglenes alkalmazottnak a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban kidolgozott találmánya az Ügynökség vitathatatlan tulajdonát képezi. Az Ügynökség az adott találmányra saját költségére minden országban szabadalmat igényelhet és szerezhet. Az ideiglenes alkalmazott által az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban egy évvel a szolgálati idejének lejártát követően kidolgozott találmányt, ellenkező bizonyításig, úgy kell tekinteni, hogy azt az alkalmazott a feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban dolgozta ki. Amennyiben a találmányokat szabadalmaztatják, a feltaláló vagy feltalálók nevét fel kell tüntetni.
(3) Az Ügynökség adott esetben általa meghatározott összegű jutalmat adhat a szabadalmazott találmányt kidolgozó ideiglenes alkalmazottnak.
21. cikk
Az ideiglenes alkalmazott bírósági eljárás során a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélye nélkül semmilyen alapon nem adhat ki semmilyen olyan információt, amelyről feladataival összefüggésben van tudomása. Az engedély csak akkor tagadható meg, ha az Ügynökség érdekei úgy kívánják, és annak megtagadása nem jár büntetőjogi következményekkel az ideiglenes alkalmazottra nézve. Az ideiglenes alkalmazottat ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.
Az első albekezdés rendelkezései nem alkalmazandók azon ideiglenes alkalmazottra vagy volt ideiglenes alkalmazottra, aki a fellebbezési tanács vagy a fegyelmi tanács előtt tesz tanúvallomást olyan ügyben, amely valamely ideiglenes alkalmazottat vagy volt ideiglenes alkalmazottat érint.
22. cikk
Az ideiglenes alkalmazottnak az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint amely feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető. Az ideiglenes alkalmazott tájékoztatja lakcíméről a szerződéskötésre jogosult hatóságot, és bármely lakcímváltozásról haladéktalanul értesíti.
23. cikk
Az ideiglenes alkalmazott beosztásától függetlenül segíti, és tanácsaival támogatja feletteseit; az ideiglenes alkalmazott felelős a rábízott feladatok végrehajtásáért.
A szolgálat bármely részlegét irányító ideiglenes alkalmazott felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért, illetve az általa adott utasítások végrehajtásáért. Beosztottainak felelőssége semmiképpen sem mentesíti az ideiglenes alkalmazottat saját felelőssége alól.
24. cikk
(1) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek végrehajtása súlyos következményekkel járhat, arról tájékoztatja közvetlen felettesét, aki - amennyiben a tájékoztatás írásban érkezett - erre írásban válaszol. A (2) bekezdésre is figyelemmel, ha a közvetlen felettes megerősíti az utasítást, és az ideiglenes alkalmazott úgy véli, hogy e megerősítés nem ad ésszerű választ aggodalma alapjaira, írásban a hivatali hierarchiában közvetlenül következő feletteshez fordul e kérdéssel. Ha ez utóbbi az utasítást írásban megerősíti, az ideiglenes alkalmazott köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez nyilvánvalóan törvénytelen, vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik.
(2) Ha a közvetlen felettes úgy ítéli meg, hogy az utasítást azonnal végre kell hajtani, az ideiglenes alkalmazott köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez nyilvánvalóan törvénytelen, vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik. Az ideiglenes alkalmazott kérelmére a közvetlen felettes köteles ezen utasítást írásba adni.
25. cikk
Az ideiglenes alkalmazott kötelezhető arra, hogy egészben vagy részben térítse meg az Ügynökségnek a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban súlyos kötelezettségszegéssel okozott kárt.
A szerződéskötésre jogosult hatóság indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.
A fellebbezési tanács az e rendelkezésből eredő jogviták tekintetében teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik.
26. cikk
(1) Bármely ideiglenes alkalmazott, akinek feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban tudomására jutnak olyan tények, amelyek alapján vélelmezhető olyan, esetlegesen folytatott törvénytelen tevékenység, beleértve a csalást vagy korrupciót, amely károsíthatja az Ügynökség érdekeit, vagy a szakmai feladatok ellátásával kapcsolatos olyan viselkedés, amely komolyan hátráltatja, hogy az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja teljesítse kötelezettségeit, haladéktalanul tájékoztatja közvetlen felettesét, vagy ha hasznosnak ítéli meg, az Ügynökség ügyvezető igazgatóját.
Az első albekezdésben említett tájékoztatást írásban kell benyújtani.
(2) Az ideiglenes alkalmazottat az Ügynökség részéről semmiféle hátrány nem érheti amiatt, hogy az (1) bekezdésben említett információt közölte, feltéve, hogy ésszerűen és becsületesen járt el.
(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó azokra a dokumentumokra, okiratokra, jelentésekre, feljegyzésekre és bármilyen, más formátumú információra, amelyeket akár függőben lévő, akár lezárt bírósági eljárások céljából tartanak, vagy azok során hoztak létre vagy fedtek fel az ideiglenes alkalmazott előtt.
27. cikk
(1) Azon ideiglenes alkalmazottat, aki a 26. cikkben meghatározottak szerint további információkat fed fel az Európai Unió Tanácsának, vagy az Európai Parlamentnek az elnöke előtt, semmiféle hátrányt nem szenvedhet az Ügynökség részéről, feltéve, hogy megfelel mindkét alábbi feltételnek:
a)
az ideiglenes alkalmazott őszintén és megalapozottan úgy gondolja, hogy a felfedett információ, illetve bármely állítás, amelyet tartalmaz, alapvetően igaz; és
b)
az ideiglenes alkalmazott korábban az Ügynökség tudomására hozta ugyanezt az információt, és lehetővé tette az Ügynökség számára, hogy az Ügynökség által megszabott időtartamon belül - az eset összetettségétől függően - megtegye a megfelelő intézkedést. Az ideiglenes alkalmazottat hatvan napon belül kellő módon tájékoztatják ezen időtartam hosszáról.
(2) Az (1) bekezdésben említett időtartam nem vonatkozik azokra az esetekre, amikor az ideiglenes alkalmazott igazolni tudja, hogy tekintettel az eset összes körülményére, ez az idő megalapozatlan.
(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó azokra a dokumentumokra, okiratokra, jelentésekre, feljegyzésekre és bármilyen, más formátumú információra, amelyeket akár függőben lévő, akár lezárt bírósági eljárások céljából tartanak, vagy azok során hoztak létre vagy fedtek fel az ideiglenes alkalmazott előtt.
28. cikk
Az Ügynökség segítséget nyújt minden ideiglenes alkalmazottnak, különösen olyan személy elleni eljárásban, aki az alkalmazott vagy családtagjai sérelmére, az alkalmazott beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármely személy vagy vagyon elleni támadást követett el.
Az Ügynökség megtéríti az ideiglenes alkalmazottnak az ilyen esetben elszenvedett kárt, amennyiben azt nem az ideiglenes alkalmazott szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta, és az elkövetőtől nem tudott kártérítést kapni.
29. cikk
Az Ügynökség továbbképzést és oktatást tesz lehetővé az ideiglenes alkalmazott számára, amely összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésével, és összhangban van saját érdekeivel is.
Az ilyen képzést és oktatást figyelembe veszik az előmenetel során.
30. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; tagjai lehetnek különösen szakszervezeteknek vagy személyzeti szervezeteknek.
31. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak benyújthatnak a szerződéskötésre jogosult hatóságnak az e személyzeti szabályzat körébe tartozó kérdésekkel kapcsolatos kérelmeket.
Az e személyzeti szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az érintett ideiglenes alkalmazottal. Az ideiglenes alkalmazottat hátrányosan érintő minden határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat.
Az ideiglenes alkalmazott kinevezésére, beiktatására, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszüntetésére vonatkozó határozatokat közzé kell tenni az Ügynökségen belül. A közzétételnek valamennyi alkalmazott számára megfelelő ideig hozzáférhetőnek kell lennie.
32. cikk
Az ideiglenes alkalmazott személyi aktája az alábbiakat tartalmazza:
a)
a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelést;
b)
az ideiglenes alkalmazott ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét.
Az iratokat sorrendben kell iktatni, számozni és irattározni; az a) pontban említett iratokra az Ügynökség nem hivatkozhat, illetve azokat nem használhatja fel az ideiglenes alkalmazottal szemben, ha azokról a személyi aktába való felvételük előtt az ideiglenes alkalmazottat nem tájékoztatták.
Valamennyi iratnak az ideiglenes alkalmazottal való közlését az ideiglenes alkalmazott aláírásával kell igazolni, vagy annak hiányában ajánlott levél útján kell kézbesíteni az ideiglenes alkalmazott által utolsóként megadott címre.
Az ideiglenes alkalmazott személyi aktája nem tartalmazhat hivatkozást a tisztviselő politikai, szakszervezeti, világnézeti vagy vallási tevékenységeire vagy meggyőződésére, illetve faji vagy etnikai származására vagy szexuális irányultságára.
Az előző bekezdés ugyanakkor nem gátolja azt, hogy az ideiglenes alkalmazott számára ismert azon adminisztratív határozatokat vagy iratokat beillesszék az aktájába, amelyek e személyzeti szabályzat végrehajtásához szükségesek.
Minden ideiglenes alkalmazottnak csak egy személyi aktája lehet.
Az ideiglenes alkalmazott még szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is jogosult betekinteni a személyi aktájában lévő összes iratba, és azokról másolatokat készíthet.
A személyi akta bizalmasan kezelendő, és abba csak a hivatal helyiségeiben vagy biztonságos elektronikai eszközt használva lehet betekinteni. Amennyiben azonban az ideiglenes alkalmazott ellen keresetet indítanak, személyi aktáját továbbítani kell a fellebbezési tanácsnak.
33. cikk
Az Ügynökség által meghatározott szabályoknak megfelelően az ideiglenes alkalmazottak jogosultak betekinteni az egészségügyi aktájukba.
34. cikk
A 25. cikkben előírtak szerint a súlyos kötelezettségszegés miatt az Ügynökség által elszenvedett kár esetén hozandó bármely határozatot a szerződéskötésre jogosult hatóságnak kell meghoznia, a súlyos kötelezettségszegés miatti elbocsátás esetén előírt követelmények figyelembevételét követően.
Az egyes ideiglenes alkalmazottakra vonatkozó határozatokat a 31. cikkben előírtak szerint közzé kell tenni.
35. cikk
Az ideiglenes alkalmazottakat megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag az Ügynökség érdekében történik. Az ideiglenes alkalmazottak nem mentesülnek sem magánjellegű kötelezettségeik teljesítése, sem a hatályos jogszabályok és rendőrségi előírások betartása alól.
Az érintett ideiglenes alkalmazott haladéktalanul köteles tájékoztatni az Ügynökséget, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.
3. FEJEZET
Alkalmazási feltételek
36. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottak felvétele során arra kell törekedni, hogy az Ügynökség részére olyan személyek munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb követelményeinek, és akiket az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon választottak ki.
Az ideiglenes alkalmazottakat faji, politikai, világnézeti vagy vallási meggyőződésen, nemen vagy nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés, valamint családi állapotukra vagy helyzetükre való tekintet nélkül kell kiválasztani.
(2) Az ideiglenes alkalmazott csak azzal a feltétellel alkalmazható, hogy:
a)
valamely részt vevő tagállam teljes jogú állampolgára;
b)
a katonai szolgálatra vonatkozó jogszabályokban rá nézve előírt minden kötelezettségnek eleget tett;
c)
megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;
d)
fizikailag alkalmas feladatainak ellátására; és
e)
tanúbizonyságot tesz az Európai Unió egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről, továbbá az Európai Unió egy további hivatalos nyelvének olyan szintű ismeretéről, amely a feladatkör ellátásához szükséges.
(3) Az irányítóbizottság a 2004/551/KKBP együttes fellépés keretében szükség esetén egyedi rendelkezéseket fogad el az ideiglenes alkalmazottak felvételére vonatkozó eljárást illetően.
37. cikk
Az ideiglenes alkalmazottat felvétele előtt az Ügynökség által megbízott orvos megvizsgálja annak érdekében, hogy az Ügynökség meggyőződhessen arról, hogy a jelölt a 36. cikk (2) bekezdésének d) pontjában előírt követelményeknek megfelel.
Amennyiben az első albekezdésben előírt orvosi vizsgálat eredményeképpen kedvezőtlen orvosi vélemény születik, az erről a véleményről az Ügynökség által adott értesítést követő 20 napon belül a jelölt kérheti, hogy az orvosi leleteit nyújtsák be véleményezésre egy három orvosból álló orvosi bizottságnak, akiket a szerződéskötésre jogosult hatóság választ ki az Ügynökség orvosai közül. Az orvosi bizottság meghallgatja az első, kedvezőtlen orvosi véleményért felelős ügynökségi orvost. A jelölt elküldheti az orvosi bizottságnak egy általa választott orvos véleményét. Amennyiben az orvosi bizottság véleménye megerősíti az első albekezdésben előírt orvosi vizsgálat következtetéseit, a díjak és a járulékos költségek 50%-át a jelölt fizeti.
38. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak részére legfeljebb hat hónapos próbaidő köthető ki.
Amennyiben a próbaidő alatt egy ideiglenes alkalmazott betegség vagy baleset következtében egy hónapig vagy annál hosszabb ideig nem képes kötelezettségeinek eleget tenni, a szerződéskötésre jogosult hatóság a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja próbaidejét.
A próbaidő letelte előtt legalább egy hónappal értékelést kell készíteni arról, hogy a szóban forgó ideiglenes alkalmazott képes-e a beosztásával járó feladatoknak eleget tenni, továbbá munkája hatékonyságáról és a szolgálat során tanúsított magatartásáról. Az értékelést ismertetni kell az érintett személlyel, akinek jogában áll írásban benyújtani észrevételeit. Azt az ideiglenes alkalmazottat, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek az adott beosztásban, el kell bocsátani.
Kivételes esetben azonban a szerződéskötésre jogosult hatóság a próbaidőt legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja, és adott esetben az ideiglenes alkalmazottat másik szervezeti egységbe oszthatja be.
A próbaidő során bármikor lehet értékelést készíteni a próbaidejét töltő ideiglenes alkalmazottról, ha munkája nyilvánvalóan nem megfelelő. Az értékelést ismertetni kell az érintett személlyel, akinek jogában áll írásban benyújtani észrevételeit. A jelentés alapján a szerződéskötésre jogosult hatóság dönthet úgy, hogy még a próbaidő eltelte előtt, egy hónapos felmondással elbocsátja a próbaidejét töltő személyt.
39. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottat a besorolási fokozatának első fizetési fokozatába kell felvenni.
A szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett személy szakmai tapasztalatának figyelembevételével besorolási fokozatában további, de legfeljebb huszonnégy hónap szolgálati idő figyelembevételét is engedélyezheti. E cikk érvényre juttatása érdekében általános végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadni.
(2) Amennyiben egy ideiglenes alkalmazottat a 9. cikk második bekezdésében meghatározottak szerint magasabb besorolási fokozatnak megfelelő beosztásba neveznek ki, az új besorolásának első fizetési fokozatába kell helyezni. Azokat az ideiglenes alkalmazottakat azonban, akik az AD 9-13. besorolási fokozatban egységvezetői feladatokat látnak el, és akiket magasabb besorolási fokozatnak megfelelő tisztségbe rendelnek, az új besorolási fokozat második fizetési fokozatába kell helyezni. Ugyanezen szabályokat kell alkalmazni bármely ideiglenes alkalmazottra akit előléptetéssel igazgatóvá vagy főigazgatóvá neveznek ki.
40. cikk
Minden ideiglenes alkalmazott alkalmasságáról, teljesítményéről és feladatai teljesítése során tanúsított magatartásáról rendszeresen, de legalább kétévente értékelést kell készíteni. Az ügyvezető igazgató megállapítja az értékelési eljárás során való fellebbezéshez fűződő jogra vonatkozó rendelkezéseket, amely jogot a 167. cikk (2) bekezdésében említett panasz benyújtása előtt gyakorolni kell.
A 4. besorolási fokozattól kezdődően az AST tisztségcsoportba tartózó ideiglenes alkalmazottakról szóló értékelés arra vonatkozó véleményt is tartalmazhat, hogy az érintett személy teljesítménye alapján képes-e ügyintézői feladatok ellátásra.
Az értékelést ismertetni kell az ideiglenes alkalmazottal. Az ideiglenes alkalmazottnak jogában áll az értékeléssel kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt tenni.
4. FEJEZET
Munkafeltételek
A. szakasz
Szülői vagy családi szabadság
41. cikk
Az ideiglenes alkalmazott gyermekenként hat hónapig terjedő fizetés nélküli szülői szabadságra jogosult, amelyet a gyermek születésétől vagy örökbefogadásától számított első tizenkét évben kell igénybe venni. A szabadság időtartama az Ügynökség által elfogadott általános végrehajtási rendelkezések által elismert egyedülálló szülő esetén megkétszerezhető. A szabadság legrövidebb időtartama semmilyen esetben sem lehet egy hónapnál rövidebb.
A szülői szabadság időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott szociális biztonsági rendszerbeli tagsága továbbra is fennáll; a nyugdíjjogosultság megszerzésére, az eltartott gyermek után járó támogatásra és az iskoláztatási támogatásra való jogosultsága fennmarad. Az ideiglenes alkalmazott beosztását megtartja, és továbbra is jogosult magasabb fizetési fokozatba lépésre vagy magasabb besorolási fokozatba lépésre. A szabadság teljes és részidős szabadságként is kivehető. A szülői szabadság részidős szabadságként való kivétele esetén az első bekezdésben előírt legmagasabb időtartamot meg kell kétszerezni. A szülői szabadság időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott havi 798,77 euró támogatásra, részidős szabadság esetén annak 50%-ára jogosult, ám semmiféle egyéb jövedelemszerző tevékenységet nem folytathat. A 67. és 68. cikkben meghatározott szociális biztonsági rendszerbe befizetendő teljes hozzájárulást az Ügynökség viseli, amelynek összegét az ideiglenes alkalmazott alapilletménye alapján kell kiszámítani.
Részidős szabadság esetén azonban ezt a rendelkezést csak a teljes alapilletmény és az arányosan csökkentett alapilletmény közötti különbségre kell alkalmazni. Az alapilletménynek az ideiglenes alkalmazott által valójában megkapott része tekintetében a hozzájárulást ugyanazon százalék alapján kell kiszámítani, mintha az ideiglenes alkalmazott teljes munkaidőben dolgozna.
Az első albekezdésben említett egyedülálló szülők esetén, továbbá az első három hónapban, amennyiben a szülői szabadságot a szülési szabadság ideje alatt az apa veszi ki, illetve ha azt közvetlenül a szülési szabadságot követően, vagy az örökbefogadási szabadság ideje alatt vagy azt követően bármelyik szülő veszi ki, a támogatás összege havi 1 065,02 euró, illetve részidős szabadságon tartózkodó ideiglenes alkalmazott esetén annak az 50%-a. Az e cikkben említett összegeket a díjazással összhangban kell kiigazítani.
42. cikk
Az ideiglenes alkalmazott házastársának, felmenő ági rokonának, leszármazottjának vagy testvérének orvosilag igazolt súlyos betegsége vagy fogyatékossága esetén az ideiglenes alkalmazott fizetés nélküli családi szabadságra jogosult. Az ilyen szabadság teljes időtartama az ideiglenes alkalmazott teljes előmenetele során nem haladhatja meg a kilenc hónapot.
A 41. cikk második albekezdését alkalmazni kell.
B. szakasz
Munkaidő
43. cikk
Az aktív foglalkoztatásban álló ideiglenes alkalmazottak mindenkor az Ügynökség rendelkezésére állnak. A rendes munkaidő azonban nem haladhatja meg a heti 42 órát, amelyet a szerződéskötésre jogosult hatóság által meghatározott munkaidő-rendben kell teljesíteni. Ugyanezen kereteken belül a szerződéskötésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározhatja az egyes feladatokkal megbízott egyes ideiglenes alkalmazotti csoportok munkaidő-rendjét.
Ezen kívül az ideiglenes alkalmazott szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt kötelezhető arra, hogy munkahelyén vagy otthonában a rendes munkaidején túl készenléti szolgálatban álljon. Az Ügynökség az e bekezdés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítja meg.
44. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott kérelmezheti részmunkaidős foglalkoztatását.
Amennyiben ez összeegyeztethető a szolgálati érdekekkel, a szerződéskötésre jogosult hatóság az erre vonatkozó engedélyt megadhatja.
(2) Az ideiglenes alkalmazott az alábbi esetekben jogosult az engedélyre:
a)
kilenc év alatti gyermek gondozása esetén,
b)
kilenc és tizenkét év közötti gyermek gondozása esetén, amennyiben a munkaidő a rendes munkaidő 20%-nál nem nagyobb mértékkel csökken,
c)
súlyosan beteg vagy fogyatékkal élő házastárs, felmenő ági rokon, leszármazott vagy testvér gondozása esetén,
d)
továbbképzésen való részvétel esetén, vagy
e)
az 55. életévtől kezdődően a nyugdíjazást megelőző utolsó öt évben.
Amennyiben a részmunkaidős foglalkoztatás kérelmezésére továbbképzésen való részvétel érdekében vagy az 55. életév betöltése okán kerül sor, a szerződéskötésre jogosult hatóság kizárólag kivételes esetben és nyomós, szolgálattal kapcsolatos indokkal tagadhatja meg az engedély megadását, vagy halaszthatja el annak érvénybe lépését.
Amennyiben az ilyen jogosultság engedélyezésére súlyosan beteg vagy fogyatékkal élő házastárs, felmenő ági rokon, leszármazott vagy testvér gondozása, illetve továbbképzésen való részvétel érdekében kerül sor, az ilyen időszakok összessége az ideiglenes alkalmazott előmenetele során nem haladhatja meg az öt évet.
(3) A szerződéskötésre jogosult hatóság az ideiglenes alkalmazott kérelmére hatvan napon belül választ ad.
(4) A részmunkaidős munkavégzésre, valamint az engedély megadására vonatkozó eljárást a II. melléklet állapítja meg.
45. cikk
Az ideiglenes alkalmazott kérelmezheti annak engedélyezését, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóság által a célnak megfelelőnek ítélt beosztásban megosztott munkavégzés formájában végezzen részmunkaidős munkát. A megosztott munkavégzés formájában végezhető részmunkaidős munkavégzésre irányuló engedély időbeli korlátozást nem tartalmazhat. A szerződéskötésre jogosult hatóság azonban az engedélyt a szolgálat érdekében hat hónapos felmondási idővel visszavonhatja. Hasonlóképpen a szerződéskötésre jogosult hatóság az engedélyt az ideiglenes alkalmazott kérelmére is legalább hat hónapos felmondási idővel visszavonhatja. Ebben az esetben az ideiglenes alkalmazottat más beosztásba lehet helyezni.
Az 53. cikket, és a II. melléklet 3. cikkét - a (2) bekezdés harmadik mondatának kivételével - alkalmazni kell. A szerződéskötésre jogosult hatóság részletesen szabályozza e cikk rendelkezéseinek végrehajtását.
46. cikk
Az ideiglenes alkalmazott csak kivételesen, sürgős vagy nagy mennyiségű munka esetén kötelezhető túlórára; éjszakai munkavégzés és a vasárnapokon vagy munkaszüneti napokon történő munkavégzés kizárólag a szerződéskötésre jogosult hatóság által előírt eljárás szerint engedélyezhető. A túlórák száma, amelyek elvégzésére az ideiglenes alkalmazott felkérhető, nem haladhatja meg félévente a 150 órát.
Az AD tisztségcsoportba, továbbá az AST 5-11. tisztségcsoportba tartozó ideiglenes alkalmazottak által teljesített túlóra nem jogosít fel kompenzációs szabadságra vagy díjazásra.
Az AST 1-4. besorolási fokozatba tartozó ideiglenes alkalmazottak az általuk teljesített túlórák alapján a IV. melléklet rendelkezései szerint kompenzációs szabadságra, illetve amennyiben szolgálati okokból a kompenzációs szabadság biztosítására a túlórák teljesítését követő hónapban nincs lehetőség, díjazásra jogosultak.
47. cikk
Azon ideiglenes alkalmazott, akinek szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt éjszaka, szombaton, vasárnap vagy munkaszüneti napokon rendszeresen dolgoznia kell, külön juttatásokra jogosult, ha olyan váltott műszakban dolgozik, amelyet az Ügynökség a szolgálati követelmények vagy a biztonsági előírások miatt rendel el, és amelyet rendszeresnek és állandó jellegűnek minősít.
A fenti juttatásokra jogosult ideiglenes alkalmazottak besorolási osztályait, továbbá a juttatások mértékét és feltételeit a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.
A váltott műszakban dolgozó ideiglenes alkalmazott rendes munkaideje nem haladhatja meg a rendes éves összmunkaidőt.
48. cikk
Az ideiglenes alkalmazott külön juttatásokra jogosult, ha a szerződéskötésre jogosult hatóság határozata értelmében szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt a rendes munkaidőn túl munkahelyén vagy otthonában készenlétben kell maradnia.
A fenti juttatásokra jogosult deiglenes alkalmazottak besorolási osztályait, továbbá a juttatások mértékét és feltételeit a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.
49. cikk
Egyes ideiglenes alkalmazottak számára a különösen nehéz munkafeltételek kompenzálása céljából különleges támogatás nyújtható.
A támogatásra jogosultak besorolási osztályait, továbbá az ilyen különleges támogatás mértékét és feltételeit a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.
C. szakasz
Szabadság
50. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak a közösségi intézmények által közös megegyezéssel megállapított szabályokkal összhangban naptári évenként legalább 24 munkanap és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosultak.
Az éves szabadság mellett az ideiglenes alkalmazott kérelem alapján kivételesen külön szabadságra is engedélyt kaphat. Az ilyen szabadságra vonatkozó szabályokat a III. melléklet állapítja meg.
51. cikk
Az 50. cikkben meghatározott szabadságon kívül a terhes nők orvosi igazolás bemutatása alapján húsz hetes szülési szabadságra jogosultak. A szülési szabadság legkorábban az igazolásban feltüntetett várható szülési időpont előtt hat héttel kezdődik és legkorábban 14 héttel a szülés időpontját követően ér véget. Ikerszülés, koraszülés, illetve sérült gyermek születése estén ez az időtartam huszonnégy hét. E rendelkezés alkalmazásában a koraszülés a terhesség 34. hetének végét megelőzően bekövetkezett szülés.
52. cikk
(1) Azon ideiglenes alkalmazott, aki bizonyítja, hogy feladatait betegség vagy baleset következtében nem tudja ellátni, betegszabadságra jogosult.
Az érintett ideiglenes alkalmazott köteles munkaképtelenségéről a lehető leghamarabb tájékoztatni az Ügynökséget, és egyidejűleg közölni tartózkodási helyét. Amennyiben az ideiglenes alkalmazott három napnál tovább marad távol, orvosi igazolást kell bemutatnia. Az igazolást legkésőbb a távolmaradás ötödik napján el kell küldeni, amely dátumot a postai bélyegző igazolja. Ennek hiányában az ideiglenes alkalmazott távolmaradását igazolatlannak kell tekinteni kivéve, ha az ideiglenes alkalmazott rajta kívül álló okok miatt mulasztotta el az igazolás elküldését.
Az ideiglenes alkalmazott bármikor kötelezhető arra, hogy az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálatnak vesse alá magát. Amennyiben a vizsgálatra az ideiglenes alkalmazottnak felróható okból nem kerülhet sor, a távolmaradást attól az időponttól kell igazolatlannak tekinteni, amikorra a vizsgálat időpontját kitűzték.
Amennyiben a vizsgálat során megállapítják, hogy az ideiglenes alkalmazott el tudja látni feladatait, a távolmaradást - a következő albekezdésre is figyelemmel - a vizsgálat időpontjától kezdődően igazolatlannak kell tekinteni.
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott úgy véli, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóság által szervezett vizsgálat eredménye orvosi szempontból nem indokolt, az ideiglenes alkalmazott vagy a nevében eljáró orvos két napon belül kérelmezheti az Ügynökségtől, hogy az ügyet véleményezésre terjesszék független orvos elé.
Az Ügynökség a kérelmet azonnal továbbküldi az ideiglenes alkalmazott orvosa és az Ügynökség orvosa közötti megegyezés alapján kiválasztott orvosnak. Amennyiben a kérelem benyújtását követő öt napon belül ilyen megegyezés nem születik, az Ügynökség kiválaszt egy személyt a szerződéskötésre jogosult hatóság és a személyzeti bizottság közös megegyezésével erre a célra évente összeállítandó, független orvosokat tartalmazó listáról. Az ideiglenes alkalmazott két munkanapon belül kifogást emelhet az Ügynökség választásával szemben, amely esetben az Ügynökség egy másik személyt választ a listáról, amely választás végleges.
A független orvosnak az ideiglenes alkalmazott orvosával és az Ügynökség orvosával folytatott konzultációt követően adott véleménye kötelező erejű. Amennyiben a független orvos véleménye megerősíti az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálat következtetéseit, a távolmaradást az orvosi vizsgálat időpontjától kezdődően igazolatlannak kell tekinteni. Amennyiben a független orvos véleménye nem erősíti meg a vizsgálat következtetéseit, a távolmaradást minden szempontból indokoltnak kell tekinteni.
(2) Ha egy 12 hónapos időszakban az ideiglenes alkalmazott betegség miatt legfeljebb három napos hiányzásai összesen több mint tizenkét napot tesznek ki, ezt követően betegség miatt csak orvosi igazolással maradhat távol. Az ideiglenes alkalmazott távolmaradását orvosi igazolás hiányában a betegség miatti távolmaradás tizenharmadik napjától igazolatlannak kell tekinteni.
(3) A fegyelmi eljárás szabályai alkalmazásának sérelme nélkül, adott esetben minden, az (1) és (2) bekezdés szerinti igazolatlan távolmaradást le kell vonni az érintett ideiglenes alkalmazott éves szabadságából. Amennyiben az ideiglenes alkalmazott már nem rendelkezik kivehető szabadsággal, a megfelelő időszakra vonatkozóan elveszti a díjazását.
(4) A szerződéskötésre jogosult hatóság a rokkantsági bizottság elé terjesztheti minden olyan ideiglenes alkalmazott ügyét, akinek bármely három éves időszak alatt az összesített betegszabadsága meghaladja a 12 hónapot.
(5) Az ideiglenes alkalmazott kötelezhető arra, hogy az ügynökségi orvos vizsgálatát követően betegszabadságra menjen, ha ezt egészségi állapota megköveteli vagy ha háztartásának egyik tagja fertőző betegségben szenved.
Vitás esetben az (1) bekezdés ötödik-hetedik albekezdésében meghatározott eljárást kell követni.
(6) Az ideiglenes alkalmazottaknak minden évben az Ügynökség orvosa vagy egy általuk választott orvos által elvégzett egészségügyi vizsgálaton kell átesniük.
Utóbbi esetben az orvosi díjat egy, a szerződéskötésre jogosult hatóság által legfeljebb hároméves időszakra meghatározott maximális összegig az Ügynökség fizeti.
53. cikk
A részmunkaidős munkavégzésre engedélyt kapott ideiglenes alkalmazott éves szabadsága az ilyen engedély időtartama alatt arányosan csökken.
54. cikk
Betegség vagy baleset kivételével az ideiglenes alkalmazott közvetlen felettesének előzetes engedélye nélkül nem maradhat távol. Bármely, adott esetben alkalmazandó fegyelmi intézkedés sérelme nélkül, minden szabályosan megállapított, jogosulatlan távolmaradást le kell vonni az érintett ideiglenes alkalmazott éves szabadságából. Ha az ideiglenes alkalmazott felhasználta az éves szabadságát, elveszti jogosultságát a díjazásának azonos időtartamra eső részére.
Ha az ideiglenes alkalmazott a szabadságát az alkalmazási helyétől eltérő helyen kívánja tölteni, a szerződéskötésre jogosult hatóság előzetes engedélyét kell kérnie.
A külön szabadság, a szülői és a családi szabadság időtartama nem haladhatja meg a szerződés időtartamát.
Az 52. cikkben meghatározott fizetett betegszabadság időtartama azonban nem haladhatja meg a három hónapot, illetve - amennyiben ez utóbbi a hosszabb - azt az időtartamot, amennyit az ideiglenes alkalmazott munkában töltött. A betegszabadság időtartama nem haladhatja meg a szerződés időtartamát.
A fenti határidők lejártakor azon ideiglenes alkalmazottat, akinek a szerződése nem szűnt meg - annak ellenére, hogy nem tud munkába állni - fizetés nélküli szabadságra kell helyezni.
Ha azonban az ideiglenes alkalmazott foglalkozási megbetegedést szenved, vagy feladatai ellátása során balesetet szenved, teljes díjazása munkaképtelenségének időtartama alatt mindaddig megilleti, amíg a 76. cikk szerinti rokkantsági támogatásra való jogosultságot meg nem kapja.
D. szakasz
Munkaszüneti napok
55. cikk
A munkaszüneti napok listáját az Ügynökség állítja össze.
56. cikk
(1) Kivételes esetben és saját kérésére az ideiglenes alkalmazott részére kényszerítő személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadság engedélyezhető. Az ilyen szabadság időtartamát a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg, amely időtartam nem haladhatja meg azon időtartam egynegyedét, amelyet az ideiglenes alkalmazott már munkában töltött, illetve:
-
a három hónapot, amennyiben az ideiglenes alkalmazott szolgálati ideje kevesebb, mint négy év;
-
minden más esetben a tizenkét hónapot.
(2) Az előző bekezdésnek megfelelően biztosított bármilyen szabadság időtartama az 59. cikk kilencedik bekezdése alkalmazásakor nem számítható be.
(3) Az ideiglenes alkalmazottnak a 67. cikkben meghatározott szociális biztonsági rendszerbeli tagságát a fizetetlen szabadság időtartama alatt fel kell függeszteni.
A jövedelemszerző tevékenységet nem folytató ideiglenes alkalmazott azonban legkésőbb a fizetetlen szabadság kezdő hónapját követő hónapban kérelmezheti a 67. cikkben említett kockázatok elleni biztosításának folytatását, feltéve, hogy szabadsága időtartama alatt az abban a cikkben meghatározott járulékok felét fizeti; a járulékot az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani.
Ezen túlmenően azon ideiglenes alkalmazott, aki bizonyítja, hogy más nyugdíjrendszerben nem tud nyugdíjjogosultságot szerezni, kérelmezheti, hogy fizetésnélküli szabadsága idejére további nyugdíjjogosultságot szerezzen, feltéve, hogy viseli a 84. cikkben megállapított mérték háromszorosával megegyező járulékköltséget; a járulékokat az alkalmazott besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kell kiszámítani.
57. cikk
Amennyiben az ideiglenes alkalmazottat katonai szolgálatra, alternatív polgári szolgálatra vagy tartalékos kiképzésre hívják be, illetve a fegyveres erőkhöz szolgálatra visszahívják, az érintett személyt „szabadság katonai szolgálat miatt” státuszba helyezik; a fenti állományba vétel időtartama semmi esetre sem terjedhet túl a szerződés időtartamán.
Amennyiben az ideiglenes alkalmazottat katonai vagy alternatív polgári szolgálatra hívják be, további díjazásban nem részesül, de ezen alkalmazási feltételek alapján a magasabb fizetési fokozatba lépéshez való joga továbbra is fennmarad. Ugyancsak fennmarad a távozási díjhoz való joga, amennyiben katonai vagy alternatív polgári szolgálatának letöltése után nyugdíjjárulékát visszamenőleg megfizeti.
Amennyiben az ideiglenes alkalmazottat tartalékos kiképzésre hívják be, illetve a fegyveres erőkhöz szolgálatra visszahívják, a kiképzés vagy visszahívás ideje alatt díjazásban továbbra is részesül, amelyet csökkenteni kell a szolgálatáért járó fizetéssel egyenlő összeggel.
5. FEJEZET
Díjazás és költségtérítés
58. cikk
Az ideiglenes alkalmazott díjazása alapilletményből, családi támogatásokból és egyéb támogatásokból áll.
59. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottak díjazását euróban kell kifejezni. A súlyozásokat, a levonásokat, a díjazás éves felülvizsgálatát és a kiigazításokat az Európai Közösségek tisztviselõinek személyzeti szabályzatáról szóló 256/68/EGK, Euratom és ESZAK rendelete (a továbbiakban: EK személyzeti szabályzat) (2) 63., 64., 65., 65a és 66a cikkében, valamint az 1968. február 29-i, az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló 260/681 EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (3) megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni. Az EK személyzeti szabályzatban meghatározott levonások az Ügynökség költségvetését illetik a betegbiztosítási, a balesetbiztosítási és a munkanélküli-biztosítási rendszerekbe fizetendő járulékok kivételével.
(2) Az alapilletményeket az EK személyzeti szabályzatának 66. cikkében megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni.
(3) A családi támogatások a következők:
a)
háztartási támogatás;
b)
eltartott gyermek után járó támogatás;
c)
iskoláztatási támogatás.
(4) Az e cikkben meghatározott családi támogatásokban részesülő ideiglenes alkalmazottak bejelentik a más forrásból származó hasonló természetű támogatásokat; ez utóbbi támogatásokat az V. melléklet 1., 2. és 3. cikke szerint kifizetett támogatásokból le kell vonni.
(5) Az eltartott gyermek után nyújtott támogatás olyan orvosi igazolások alapján, amelyek szerint az érintett gyermek olyan szellemi vagy testi fogyatékosságban szenved, amely az ideiglenes alkalmazottra súlyos anyagi terhet ró, a szerződéskötésre jogosult hatóság különleges, indokolással ellátott határozatával megkétszerezhető.
(6) Amennyiben az V. melléklet 1., 2. és 3. cikke értelmében az ilyen családi támogatásokat az ideiglenes alkalmazottól eltérő személynek folyósítják, e támogatásokat azon ország pénznemében kell folyósítani, ahol ez a személy lakóhellyel rendelkezik, és adott esetben az EK személyzeti szabályzatának 63. cikk második albekezdésében említett átváltási árfolyamok alapján kell kiszámítani. A támogatásokra, amennyiben az ország az Európai Unión belül található, az adott országra előírt súlyozást kell alkalmazni, vagy, ha a lakóhely szerinti ország az Unión kívül található, egy százzal egyenlő súlyozást kell alkalmazni.
A (4) és az (5) bekezdést kell alkalmazni, amennyiben a családi támogatásokat ilyen személynek folyósítják.
(7) A külföldi munkavégzési támogatás azon alapilletmény, háztartási támogatás és eltartott gyermek után nyújtott támogatás összegének 16%-ával egyenlő, amelyre az ideiglenes alkalmazott jogosult. A külföldi munkavégzési támogatás nem lehet havi 442,78 eurónál kevesebb.
(8) Az ideiglenes alkalmazott halála esetén a túlélő házastárs vagy az eltartott gyermekek a haláleset hónapját követő harmadik hónap végéig az elhunyt teljes díjazását megkapják.
Rokkantsági támogatásra jogosult személy halála esetén a fenti rendelkezéseket az elhunyt nyugdíjára is alkalmazni kell.
(9) Azt az ideiglenes alkalmazottat, aki a fokozata azonos fizetési fokozatában két évet letöltött, automatikusan át kell sorolni a következő fizetési fokozatba.
60. cikk
A családi támogatások és a külföldi munkavégzési támogatás kifizetését az V. melléklet 1., 2., 3. és 4. cikkének megfelelően kell meghatározni.
61. cikk
A 62-65. cikkre is figyelemmel az ideiglenes alkalmazott az V. melléklet 5-16. cikkének megfelelően jogosult a szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel vagy a szolgálati jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, valamint a feladatainak ellátása során vagy azokkal kapcsolatban felmerült költségei megtérítésére.
62. cikk
A tizenkét hónapnál nem rövidebb időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott jogosult a költözési költségeinek az V. melléklet 9. cikkében meghatározottak szerinti megtérítésére.
63. cikk
(1) Az egy évnél nem rövidebb időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott az V. melléklet 5. cikkében meghatározottak szerinti beilleszkedési támogatásra jogosult; a támogatás összege a következők szerint alakul:
-
ha a várható szolgálati idő egy évnél nem, de két évnél rövidebb:
egyharmada
az V. melléklet 5. cikkében megállapított mértékű
-
ha a várható szolgálati idő két évnél nem, de három évnél rövidebb:
kétharmada
-
ha a várható szolgálati idő három év, vagy annál hosszabb:
háromharmada
(2) Az V. melléklet 6. cikkében meghatározott újrabeilleszkedési támogatásra azon ideiglenes alkalmazott jogosult, aki négy év szolgálati időt teljesített. Azon ideiglenes alkalmazott, aki több mint egy, de kevesebb mint négy év szolgálati időt teljesített, a szolgálati idejével arányos újrabeilleszkedési támogatásra jogosult.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott beilleszkedési támogatás, illetve a (2) bekezdésben meghatározott újrabeilleszkedési támogatás nem lehet kevesebb, mint:
a)
976,85 euró azon ideiglenes alkalmazott esetében, aki háztartási támogatásra jogosult; és
b)
580,83 euró azon ideiglenes alkalmazott esetében, aki háztartási támogatásra nem jogosult.
Abban az esetben, ha a férj és a feleség egyaránt az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja, és mindketten jogosultak a berendezkedési támogatásra vagy az újrabeilleszkedési támogatásra, azt csak a magasabb alapilletménnyel rendelkező személynek kell kifizetni.
Abban az esetben, ha az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjának férje vagy feleség az Európai Közösségek olyan tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja, aki jogosult a berendezkedési támogatásra és az újrabeilleszkedési támogatásra, és az alapilletménye magasabb, az ilyen támogatást az ideiglenes alkalmazottnak nem kell kifizetni.
64. cikk
A napidíj összegét az V. melléklet 10. cikke állapítja meg. Az a tizenkét hónapnál rövidebb, határozott időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott azonban, aki bizonyítékkal támasztja alá, hogy tartózkodási helyén nem lakhat tovább, munkaszerződésének időtartama alatt, vagy legfeljebb egy éven át napidíjra jogosult.
65. cikk
Az V. melléklet 8. cikkét - az alkalmazás helye és a származási hely között felmerülő utazási költségek éves kifizetéséről - csak azon ideiglenes alkalmazottak vonatkozásában kell alkalmazni, akik legalább kilenc hónap szolgálati időt teljesítettek.
66. cikk
Az így kifizetendő összegeket az V. melléklet 17. és 18. cikke állapítja meg.
6. FEJEZET
Szociális biztonsági ellátások
A. szakasz
Beteg- és balesetbiztosítás, szociális biztonsági ellátások
67. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott a 16. és 56. cikkben említett alkalmazása, betegszabadsága és fizetés nélküli szabadsága időtartama alatt az e cikkekben megállapított feltételekkel összhangban, illetve rokkantsági támogatás folyósítása idején, annak házastársa - amennyiben ez utóbbi bármely más jogszabály vagy előírás értelmében hasonló jellegű és mértékű ellátásra nem jogosult -, gyermekei és az V. melléklet 2. cikkének értelmében vett más eltartottjai, valamint a túlélő házastársi nyugdíjban részesülők betegségbiztosításra jogosultak a felmerült költségek 80%-áig a közösssségi intézmények között az EK személyzeti szabályzatának 72. cikke alapján létrejött közös megegyezésével megállapított szabályok szerint. A térítés mértéke az alábbi ellátások esetében 85%-ra emelkedik: konzultációk és vizitek, műtéti beavatkozások, kórházi kezelés, gyógyszerészeti termékek, röntgenvizsgálatok, vizsgálatok, laboratóriumi vizsgálatok és orvosi vényre kiutalt protézisek, a fogprotézis kivételével. A térítés mértéke 100%-ra emelkedik tuberkulózis, gyermekbénulás, rák, elmebetegség és a szerződéskötésre jogosult hatóság által hasonlóan súlyosnak elismert más betegségek, valamint megelőző szűrővizsgálatok és szülés esetén. A 100%-os térítés azonban nem vonatkozik a foglalkozási megbetegedés vagy baleset esetére, amelyre a 68. cikket kell alkalmazni.
Az ideiglenes alkalmazott élettársát a betegbiztosítási rendszer tekintetében házastársnak kell tekinteni, amennyiben a V. melléklet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt első három feltétel teljesül.
Az e biztosításhoz szükséges járulék egyharmada az ideiglenes alkalmazottat terheli, az általa fizetendő összeg azonban nem haladhatja meg alapilletményének 2%-át.
(2) Az az ideiglenes alkalmazott, akinek szolgálati ideje lejár, és aki bizonyítani tudja, hogy nem folytat jövedelemszerző tevékenységet, legkésőbb egy hónappal szolgálati idejének lejárta után kérelmezheti, hogy az (1) bekezdésben előírt betegbiztosítása szolgálati idejének lejártát követően folyamatban maradjon legfeljebb hat hónapig. Az (1) bekezdésben említett járulékot az ideiglenes alkalmazott utolsó teljes alapfizetésének alapján számítják ki, a járulék felét az ideiglenes alkalmazott viseli.
Az Ügynökség orvosával folytatott konzultációt követően a szerződéskötésre jogosult hatóság döntése alapján az első bekezdésben meghatározott egyhónapos kérelmezési időszak és a hathónapos határidő nem érvényes abban az esetben, ha az érintett személy súlyos vagy elhúzódó betegségben szenved, amelyet a szolgálatból történő kilépése előtt szerzett, és amelyről az első bekezdésben meghatározott hathónapos időszak vége előtt tájékoztatta az Ügynökséget, feltéve, hogy az érintett személy átesik az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálaton.
(3) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott volt házastársa, olyan gyermeke, aki már nem az ideiglenes alkalmazott eltartottja, vagy egy olyan személy, aki már nem tekinthető az V. melléklet 2. cikke szerinti eltartott gyermeknek bizonyítani tudja, hogy nem folytat jövedelemszerző tevékenységet, legfeljebb további egy éven keresztül olyan minőségben részesülhet az (1) bekezdés rendelkezései szerinti betegségbiztosításban, mint az ideiglenes alkalmazott biztosítása által biztosított személy; ez a biztosítás nem járulékköteles. Ez az egyéves időtartam a válást kimondó határozat jogerőre emelkedésének napján vagy azon a napon kezdődik, amelyen az eltartott gyermek vagy az annak tekintett személy elveszti ezt a jogállását.
(4) Azon ideiglenes alkalmazott, aki 63 éves koráig az Ügynökség szolgálatában áll, vagy rokkantsági támogatásban részesül, a szolgálatból történő kilépését követően is jogosult az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokra. A járulék összegét a jogosult nyugdíja vagy az általa kapott támogatás alapján kell kiszámítani.
Ezen ellátások ugyancsak megilletik - az aktív foglalkoztatásban állt ideiglenes alkalmazott, vagy a 63. életévéig az Ügynökség szolgálatában állt ideiglenes alkalmazott halálát követően, illetve a rokkantsági támogatásra jogosult személy halálát követően - a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyeket. A járulékot a túlélő hozzátartozói nyugdíj alapján kell kiszámítani.
(5) Az árvasági nyugdíjra jogosult személyek kizárólag kérelemre részesülhetnek az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokban. A járulékot az árvasági nyugdíj alapján kell kiszámítani.
(6) Túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyek esetén a (4) és (5) bekezdésben említett járulék nem lehet kevesebb, mint az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kiszámított járulék.
(7) Amennyiben bármely 12 hónapos időszak során az összes meg nem térített költség meghaladja az ideiglenes alkalmazott havi alapilletményének a felét, a szerződéskötésre jogosult hatóság külön térítést engedélyezhet figyelemmel az érintett személy családi körülményeire, az (1) bekezdésben említett szabályoknak megfelelően.
(8) Az előbbi juttatásokra jogosult személyek kötelesek bejelenteni valamennyi folyósított térítés összegét, illetőleg az olyan térítésekét, amelyeket bármely más, jogszabály által létrehozott kötelező betegségbiztosítási rendszer szerint a maguk számára, illetve a biztosítás alá tartozó más személyek számára igényelnek.
Amennyiben az az összeg, amelyet költségtérítés útján kapnának, meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott költségtérítés összegét, az (1) bekezdés szerint térítendő összegből le kell vonni a különbözetet, azon költségtérítés kivételével, amelyet magán kiegészítő betegségbiztosítási rendszerben kaptak az Ügynökség betegségbiztosítási rendszerének keretében vissza nem téríthető költségek fedezésére.
68. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazott a 16. és 56. cikkben említett alkalmazása, betegszabadsága és fizetés nélküli szabadsága idején az e cikkekben megállapított feltételeknek megfelelően, szolgálatba lépésének napjától foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázat elleni biztosításban részesül, amelyekre ugyanazon szabályok vonatkoznak, mint az EK személyzeti szabályzat 73. cikke alapján a közösségi intézmények közötti közös megegyezésben kidolgozottak. Az alkalmazott a nem foglalkozási kockázat elleni biztosítás költségéhez alapilletményének 0,1%-áig járul hozzá.
Az említett szabályokban meg kell határozni, hogy a biztosítás mely kockázatokra nem terjed ki.
(2) A fizetendő ellátások a következők:
a)
elhalálozás esetén:
Az elhalálozott személy balesetet megelőző 12 hónap alatti illetményének havi összegei alapján kiszámított éves alapilletmény ötszörösével egyenlő átalányösszeg az alább felsorolt személyek részére:
-
az elhunyt ideiglenes alkalmazott házastársa és gyermekei, az ideiglenes alkalmazott vagyonára irányadó öröklési jogszabályokkal összhangban; a házastársat megillető összeg azonban nem lehet kevesebb az átalányösszeg 25%-ánál;
-
a fenti kategóriába tartozó személyek hiányában az ideiglenes alkalmazott vagyonára irányadó öröklési jogszabályok szerinti egyéb leszármazottak;
-
a fenti két kategóriába tartozó személyek hiányában az ideiglenes alkalmazott vagyonára irányadó öröklési jogszabályok szerinti felmenő ági rokonok;
-
a fenti három kategóriába tartozó személyek hiányában az Ügynökség.
b)
teljes végleges rokkantság esetén:
A balesetet megelőző 12 hónap alatti illetmény havi összegei alapján kiszámított éves alapilletmény nyolcszorosával egyenlő átalányösszeg az ideiglenes alkalmazott részére.
c)
részleges végleges rokkantság esetén:
A b) pontban előírt, az (1) bekezdésben említett szabályokban megállapított táblázat szerint kiszámított összeg arányos részének az ideiglenes alkalmazott részére.
Az e szabályokban meghatározott rendelkezések szerint a fenti kifizetések életjáradékkal helyettesíthetők.
A fenti ellátások a B szakaszban meghatározott ellátásokon felül nyújthatók.
(3) Az alábbiakat ugyancsak az (1) bekezdésben említett szabályok szerint kell megtéríteni: orvosi, gyógyszerészeti, kórházi, műtéti, végtagpótlási, röntgenfelvételi, masszázs-, ortopédiai, klinikai és közlekedési költségek, valamint a baleset vagy a foglalkozási megbetegedés folytán felmerült minden további hasonló költség.
Térítés azonban kizárólag abban az esetben nyújtható, ha az ideiglenes alkalmazott részére a 67. cikk szerint kifizetett összeg nem fedezi teljes mértékben a felmerült költségeket.
69. cikk
(1) Az ideiglenes alkalmazottnak és az Ügynökségnek a betegség- és balesetbiztosítási rendszerbe fizetendő járulékai teljes mértékben az EK személyzeti szabályzatban megállapított betegség- és balesetbiztosítási rendszerbe fizetendők.
(2) Amennyiben azonban a 36. cikkben meghatározott orvosi vizsgálat megállapítja, hogy az alkalmazott valamilyen betegségben szenved vagy rokkant, a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy az e betegségből vagy rokkantságból adódóan felmerülő költségek nem tartoznak a 67. cikkben előírt költségtérítés körébe.
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott bizonyítja, hogy semmilyen más, jogszabály által létrehozott betegségbiztosítási rendszer keretében nem részesülhet biztosításban, legkésőbb a szerződése lejártát követő egy hónapon belül benyújtott kérelmére, legfeljebb a szerződése lejártát követő hat hónapon keresztül továbbra is részesülhet a 67. és 68. cikk szerinti betegségbiztosításban. A 67. cikk (2) bekezdésében meghatározott járulékokat az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletménye szerint kell megállapítani, és azok fele az ideiglenes alkalmazottat terheli.
(3) A járulék mértékét a Tanács szükség szerint hatévente felülvizsgálja és kiigazítja ideiglenes alkalmazottjának betegség- és baleseti kockázata fényében.
(4) A szerződéskötésre jogosult hatóság az Ügynökség által megbízott orvos javaslata alapján határoz arról, hogy a kérelem benyújtására nyitva álló egy hónapos határidő, valamint a (2) bekezdésben meghatározott hat hónapos korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben az érintett személy alkalmazásának időtartama alatt olyan súlyos vagy elhúzódó betegségben szenved, amelyet a (2) bekezdésben meghatározott hat hónapos határidő lejárta előtt bejelentett az Ügynökségnek, azzal a feltétellel, hogy az érintett személy aláveti magát az intézmény által szervezett orvosi vizsgálatnak.
70. cikk
(1) Az a volt ideiglenes alkalmazott, aki az Ügynökséggel létesített szolgálati viszonyának megszűnését követően munkanélküli és:
-
nem részesül az Ügynökségtől rokkantsági támogatásban,
-
a szolgálati jogviszonya nem lemondással vagy a szerződés fegyelmi okokból történő felmondásával szűnt meg,
-
szolgálati jogviszonya legalább hat hónapig tartott,
-
az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkezik,
az alábbiakban meghatározott feltételek szerint havi munkanélküli támogatásra jogosult.
Amennyiben munkanélküli ellátásokra jogosult valamely nemzeti rendszerben, azt köteles az Ügynökségnek bejelenteni. Ebben az esetben a fenti ellátások összegét levonják a (3) bekezdés alapján fizetendő támogatás összegéből.
(2) A volt ideiglenes alkalmazott a munkanélküli támogatásra akkor jogosult, ha:
a)
saját kérelmére munkakeresőként nyilvántartásba került azon EU tagállamok foglalkoztatási hatóságainál, amelyekben letelepedett;
b)
teljesíti az ezen EU tagállam joga szerint munkanélküli ellátásokban részesülő személyekre vonatkozó, e jog által előírt kötelezettségeket;
c)
az Ügynökségnek minden hónapban az illetékes nemzeti foglalkoztatási hatóság által kiállított igazolást küld, amely tanúsítja, hogy eleget tett-e az a) és b) pontban említett kötelezettségeknek és feltételeknek.
Az Ügynökség megadhatja vagy továbbra is biztosíthatja a támogatást abban az esetben is, ha a b) pontban említett nemzeti kötelezettségek nem teljesültek, betegség, baleset, szülés, rokkantság esetén vagy más hasonlónak ítélt helyzetben, illetve akkor is, ha a kötelezettségek teljesítésére illetékes nemzeti hatóság felmentést adott.
Az irányítóbizottság megállapítja az e cikk végrehajtásához szükségesnek ítélt rendelkezéseket.
(3) A munkanélküli támogatást a volt ideiglenes alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszűnésekori alapilletménye alapján kell megállapítani. A támogatás a következőképpen alakul:
a)
a kezdeti 12 hónapos időtartamra az alapilletmény 60%-a,
b)
a 13. hónaptól a 24. hónapig tartó időtartamra az alapilletmény 45%-a.
A kezdeti hat hónapos időtartamon kívül, amely során csupán az alább meghatározott alsó összeghatár alkalmazandó, de a felső összeghatár nem, az így kiszámított összegek nem lehetnek alacsonyabbak 1 171,52 EUR-nál, és nem haladhatják meg a 2 343,04 EUR-t. Ezeket az összeghatárokat az EK személyzeti szabályzat 66. cikkében - a személyzeti szabályzat 65. cikkével összhangban - megállapított szabályoknak megfelelően kell kiigazítani.
(4) Az az időszak, amely során a munkanélküli támogatás fizetendő a volt ideiglenes alkalmazott részére, nem lehet hosszabb a szolgálati jogviszony megszűnésétől számított 24 hónapnál, és nem haladhatja meg a letöltött szolgálati idő egyharmadával egyenértékű időtartamot. Amennyiben azonban a volt ideiglenes alkalmazott ezen időszak alatt megszűnik teljesíteni az (1) és (2) bekezdésben megállapított feltételeket, a munkanélküli támogatás folyósítását fel kell függeszteni. A folyósítás újrakezdődik, amennyiben a volt ideiglenes alkalmazott ezen időszak lejárta előtt ismét teljesíti az említett feltételeket, és nemzeti munkanélküli ellátásra nem jogosult.
(5) A munkanélküli támogatásra jogosult volt ideiglenes alkalmazott - az EK személyzeti szabályzat 67. cikke által megállapított szabályoknak megfelelően - családi támogatásokra is jogosult. A háztartási támogatást az V. melléklet 1. cikkében megállapított feltételek szerint, a munkanélküli támogatás alapján kell kiszámítani.
Az érintett személy köteles bejelenteni valamennyi más forrásból származó, számára vagy házastársa számára folyósított azonos jellegű támogatást; az ilyen támogatásokat le kell vonni az e cikk alapján kifizetendő támogatásokból.
A munkanélküli támogatásra jogosult volt ideiglenes alkalmazott - a 67. cikkben foglaltak szerint - betegségbiztosításra jogosult járulék fizetése nélkül.
(6) A munkanélküli támogatás és a családi támogatások a Munkanélküli Különalapból euróban kerülnek kifizetésre. Nem kell korrekciós együtthatót alkalmazni.
(7) A munkanélküli biztosítási rendszer finanszírozásához az ideiglenes alkalmazottak egyharmad részben járulnak hozzá. A hozzájárulást az érintett személy alapilletményének 0,81%-ában kell megállapítani, az általános 1 065,02 EUR összegű támogatás levonását követően, az EK személyzeti szabályzat 64. cikkében megállapított korrekciós együtthatók figyelembevétele nélkül.
A hozzájárulást havonta le kell vonni az érintett személy illetményéből, és az Ügynökség által fedezett maradék kétharmad résszel együtt a Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (a továbbiakban: CEOS) 28a. cikkének megfelelően a Munkanélküli Különalapba kell befizetni. A járulék mértékét az Ügynökség szükség szerint hatévente felülvizsgálja és kiigazítja ideiglenes állományának munkanélküliségi kockázata fényében.
(8) A munkanélkülivé vált volt ideiglenes alkalmazottak részére folyósított munkanélküli támogatásokra a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet irányadó.
(9) A foglalkoztatás és a munkanélküliség terén illetékes, nemzeti jogszabályaik keretében eljáró nemzeti hatóságok, valamint az Ügynökség e cikk megfelelő alkalmazása érdekében hatékonyan együttműködnek egymással.
(10) E cikk végrehajtásához szükséges részletes szabályozásra a (2) bekezdés utolsó albekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül a közösségi intézmények közötti kölcsönös megállapodásban meghatározott szabályok irányadók.
71. cikk
(1) Ha az ideiglenes alkalmazottnak gyermeke születik, a gyermek gondozását ténylegesen ellátó személyt 198,31 EUR összegű juttatás illeti meg.
Ugyanezen juttatás illeti meg azt az ideiglenes alkalmazottat, aki olyan öt éves kor alatti gyermeket fogad örökbe, aki az V. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eltartott.
(2) Ez a juttatás akkor is jár, ha a terhesség a hetedik hónapban, vagy azután szakad meg.
(3) A szülési juttatás jogosultja köteles az ugyanazon gyermek után más forrásokból kapott bármilyen hasonló juttatást bejelenteni; ennek összegét a fent említett juttatásból le kell vonni. A juttatás abban az esetben is csak egyszer fizethető ki, ha mindkét szülő az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja.
72. cikk
Az ideiglenes alkalmazott, az ideiglenes alkalmazott házastársa vagy eltartott gyermeke, illetve az V. melléklet 2. cikkének értelmében bármely más, az ideiglenes alkalmazott háztartásában élő eltartott személy elhalálozása esetén az Ügynökség fedezi a holttestnek az ideiglenes alkalmazott alkalmazási helyéről a származási helyére történő szállítását.
Amennyiben azonban az ideiglenes alkalmazott kiküldetés során halálozik el, az Ügynökség a holttestnek az elhalálozás helyéről az ideiglenes alkalmazott származási helyére történő szállítását fedezi.
73. cikk
Az ideiglenes alkalmazott szerződéses jogviszonyának ideje alatt vagy a szerződéses jogviszonyának megszűnését követően részesülhet ajándékban, kölcsönben vagy előlegben, amennyiben munkaképtelenné válik egy olyan súlyos, elhúzódó betegség következtében, amelyet a munkaviszonya során szerzett, illetve olyan rokkantság vagy baleset következtében, amely a munkaviszonya során érte őt, és amennyiben bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a betegséget, illetve a balesetet más szociális biztonsági rendszer nem fedezi.
B. szakasz
Rokkantság és halál esetén járó biztosítás
74. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak az alábbi rendelkezéseknek megfelelően az alkalmazásuk során bekövetkezett rokkantság és elhalálozás esetén biztosításra jogosultak.
A ideiglenes alkalmazott munkaviszonyához kapcsolódó díjazás személyzeti szabályzat értelmében történő felfüggesztése esetén, az e szakasz szerinti kifizetéseket és ellátásokat fel kell függeszteni.
75. cikk
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott a szolgálatba lépése előtt végzett orvosi vizsgálat betegséget vagy rokkantságot mutat ki, a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy az e betegségből vagy rokkantságból eredő kockázatok tekintetében az ideiglenes alkalmazottnak a rokkantsággal vagy az elhalálozással kapcsolatosan biztosított ellátásokat csak az Ügynökség alkalmazásába lépésétől számított öt éves időtartam elteltével nyújtja.
Az ideiglenes alkalmazott e határozat ellen az Ügynökség által létrehozandó rokkantsági bizottsághoz fellebbezhet. Az Ügynökség és az Európai Unió Tanácsa közötti megállapodás alapján az Ügynökség a Tanács Rokkantsági Bizottságát is igénybe veheti.
76. cikk
(1) Az az ideiglenes alkalmazott, aki teljes rokkantságban szenved és aki ezért az Ügynökséggel fennálló munkaviszonyának felfüggesztésére kényszerül, rokkantságának idejére rokkantsági támogatásra jogosult, melynek összege az alábbiak szerint kerül megállapításra.
Amennyiben a rokkantsági támogatásban részesülő ideiglenes alkalmazott 65. életévét betölti, úgy a távozási díjra vonatkozó általános rendelkezéseket kell alkalmazni. A távozási díj összege az ideiglenes alkalmazott rokkanttá válásának időpontja szerinti besorolási fokozatnak és fizetési fokozatnak megfelelő illetményen alapul.
(2) A rokkantsági támogatás az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletményének 70%-a. Nem lehet azonban kevesebb, mint a létminimum, vagyis az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó ideiglenes alkalmazott alapilletménye. A rokkantsági támogatást a nyugdíjrendszerbe befizetett járulékok függvényében, e támogatás alapján kell kiszámítani.
(3) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott rokkantsága olyan balesetből származik, amely feladatainak elvégzése során vagy azzal kapcsolatban következett be, foglalkozási betegség, illetve a köz érdekében végzett cselekedet következménye, vagy amiatt következett be, hogy egy másik emberért életét kockáztatta, a rokkantsági támogatás nem lehet kevesebb, mint a létminimum 120%-a. Ilyen esetekben a nyugdíjjárulékokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni.
(4) Az ideiglenes alkalmazott által szándékosan előidézett rokkantság esetén a szerződéskötésre jogosult hatóság határozhat úgy, hogy az illető kizárólag a 85. cikkben meghatározott juttatásban részesül.
(5) A rokkantsági támogatásra jogosult személyt az 59. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott családi támogatások is megilletik. A háztartási támogatást az V. melléklet rendelkezéseivel összhangban a jogosultnak járó támogatás alapján kell megállapítani.
77. cikk
(1) A rokkantságot a 75. cikkben említett rokkantsági bizottság állapítja meg.
(2) Az Ügynökség kérheti a rokkantsági járulék jogosultjának időszaki felülvizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy a jogosult továbbra is megfelel-e a támogatás folyósítási feltételeinek. Amennyiben a rokkantsági bizottság azt állapítja meg, hogy a feltételek a továbbiakban nem teljesülnek, az ideiglenes alkalmazott szolgálati jogviszonya az Ügynökségnél újrakezdődik, feltéve, hogy a szerződése nem járt le.
Amennyiben azonban az érintett személy foglalkoztatása az Ügynökségnél lehetetlennek bizonyul, úgy a szerződés megszüntethető azon összeg folyósítása mellett, amelyet a felmondási idő alatt folyósítottak volna, illetve adott esetben azon kompenzáció mellett, amelyet a 95. cikk a szerződés megszűnése esetére határoz meg. A 85. cikk ugyancsak alkalmazandó.
78. cikk
Az elhalálozott ideiglenes alkalmazott jogutódai a VI. melléklet 3. fejezetében megállapított szabályoknak megfelelően a 79-82. cikkben megállapított túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.
Amennyiben a volt ideiglenes alkalmazott rokkantsági támogatásának időtartama alatt elhalálozik, az elhunyt ideiglenes alkalmazott jogutódai, a VI. melléklet 3. fejezetében foglaltak szerint, az e mellékletben megállapított túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.
Amennyiben a rokkantsági támogatásban részesülő ideiglenes alkalmazott vagy volt ideiglenes alkalmazott tartózkodási helye több mint egy évig ismeretlen, az e személy házastársának vagy az általa eltartottnak minősülő személyeknek járó ideiglenes nyugdíjakat az EK személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 5. és 6. fejezetében megállapított szabályok szerint kell meghatározni
79. cikk
A hozzátartozói nyugdíj folyósítása iránti jog az elhalálozás napját követő hónap első napján nyílik meg, illetőleg adott esetben, azon időszakot követő hónap első napján, amely időszak alatt az elhunyt túlélő házastársa, árvái vagy eltartottai az 59. cikk (8) bekezdése alapján az elhunyt javadalmazásában részesülnek.
80. cikk
Az ideiglenes alkalmazott túlélő házastársa a VI. melléklet 3. fejezetének megfelelően túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult. A nyugdíj nem lehet kevesebb az ideiglenes alkalmazott utolsó havi alapilletményének 35%-ánál, sem az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó ideiglenes EK alkalmazott alapilletményénél.
A túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személy az V. mellékletben meghatározott feltételekkel jogosult a 59. cikk (3) bekezdésében meghatározott családi támogatásokra. Az eltartott gyermek után járó támogatás azonban a személyzeti szabályzat 59. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt támogatás összegének kétszerese.
81. cikk
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott vagy a rokkantsági támogatásra jogosult személy túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs nélkül hal meg, az elhunyt halála időpontjában az V. melléklet 2. cikke szerinti eltartott gyermekei a VI. melléklet 10. cikkének megfelelően árvasági nyugdíjra jogosultak.
A túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs halála vagy ismételt házasságkötése esetén a fenti feltételeknek megfelelő gyermekeket ugyanez a nyugdíjjogosultság illeti meg.
Amennyiben egy rokkantsági támogatásra jogosult ideiglenes alkalmazott vagy személy elhalálozik, azonban az első bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek, a V. melléklet 2. cikke értelmében eltartott gyermekek a VI. melléklet 10. cikke szerint árvasági nyugdíjra jogosultak; a nyugdíj azonban az említett cikk szerint kiszámított nyugdíj felével egyenlő.
Az V. melléklet 2. cikkének (4) bekezdése szerint eltartott gyermekeknek tekintett személyeknek járó árvasági nyugdíj nem haladhatja meg az eltartott gyermek után járó támogatás kétszeresét.
Örökbefogadott gyermek esetén azon vér szerinti szülő halála, akinek helyébe az örökbefogadó szülő lépett, nem biztosít alapot az árvasági nyugdíj folyósítására.
Az V. melléklet 3. cikkének megfelelően az árvák iskoláztatási támogatásra jogosultak.
82. cikk
Válás, illetőleg túlélő hozzátartozó nyugdíj kérelmezésére jogosult egynél több túlélői kategória esetén a nyugdíjat a VI. mellékletben megállapított módon kell felosztani.
83. cikk
(1) Minden egyéb - különösen a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyeknek folyósítandó összegek alsó határára vonatkozó - rendelkezés ellenére, az özvegy és más jogosult személyek részére túlélő hozzátartozói nyugdíjként, valamint családi támogatásként folyósítandó összeg az adó kifizetése és az egyéb kötelező levonások után együttesen nem haladhatja meg:
a)
az aktív foglalkoztatásban lévő, a személyes okokkal indokolt szabadságát töltő, a katonai szolgálat miatt szabadságon lévő, a szülői szabadságát vagy családi szabadságát igénybe vevő ideiglenes alkalmazott elhalálozása esetén azon díjazást, amelyben az ideiglenes alkalmazott részesült volna, ha változatlan besorolási fokozat és fizetési fokozat mellett továbbra is szolgálati jogviszonyban marad, valamint az ilyen esetben őt megillető családi támogatásokat, az adók és egyéb kötelező levonások után;
b)
azon napot követő időszakban, amelyen az a) pontban említett ideiglenes alkalmazott 65. életévét betöltötte volna, azon távozási díjat, amely őt az elhalálozása időpontjában irányadó besorolási fokozat és fizetési fokozat szerint 65. életévének betöltésétől kezdődően megillette volna, valamint minden olyan családi támogatást, amelyet részére folyósítottak volna, az adók és egyéb kötelező levonások után;
c)
a rokkantsági támogatásra jogosult volt ideiglenes alkalmazott elhalálozása esetén azon nyugdíj összegét, amelyre - amennyiben életben marad - jogosult lett volna, a b) pontban említett támogatások és levonások figyelembevételével;
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában figyelmen kívül kell hagyni azon súlyozásokat, amelyek a különböző kérdéses összegeket érinthetik.
(3) Az (1) bekezdés a)-c) pontjában megállapított legnagyobb összegeket a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyek között jogosultságuk arányában kell felosztani, figyelmen kívül hagyva ebből a szempontból az (1) bekezdést.
Az így felosztott összegekre a 84. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdését kell alkalmazni.
84. cikk
(1) A fent meghatározott nyugdíjakat a nyugdíjjogosultság első hónapjának első napján hatályban lévő illetménytáblázatok alapján kell kiszámítani.
A nyugdíjakra nem kell korrekciós együtthatót alkalmazni.
Az euróban kifejezett nyugdíjakat a VI. melléklet 29. cikkében említett pénznemek valamelyikében kell folyósítani.
(2) Amennyiben az 59. cikkel összhangban a díjazások kiigazítására kerül sor, ugyanezen kiigazítások alkalmazandók a nyugdíjakra is.
(3) A rokkantsági támogatás jogosultjára az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit analógia útján kell alkalmazni.
C. szakasz
Távozási díj
85. cikk
A szolgálati jogviszony megszűnésekor a VI. melléklet 1. cikkének megfelelően az ideiglenes alkalmazott távozási díjra vagy öregségi nyugdíjjogosultságai biztosításmatematikai egyenértékére jogosult.
86. cikk
Amennyiben az ideiglenes alkalmazott élt a 90. cikkben biztosított választási jogával, távozási díját arányosan csökkenteni kell azon időszak tekintetében, amely folyamán az összegeket visszavonták.
Az első albekezdés nem alkalmazandó azon ideiglenes alkalmazottra, aki az attól számított három hónapon belül, hogy a személyzeti szabályzatot alkalmazták rá, kérelmezi, hogy engedélyezzék számára ezen összegeknek - a 87. cikkben megállapított eljárás alapján felülvizsgálható - évi 3,5%-os kamatos kamattal együtt történő újrabefizetését.
87. cikk
(1) A kamatos kamat kiszámításához a (2) és (3) bekezdésben említett effektív kamatlábat kell alkalmazni, amelyet az ötévenkénti biztosításmatematikai értékelés alkalmával szükség szerint felül kell vizsgálni.
(2) A biztosításmatematikai számításoknál figyelembe veendő kamatlábak az EU-tagállamok hosszú lejáratú államadóssága kamatának az Európai Közösségek Bizottsága által közzétett megfigyelt éves átlagán alapulnak. A biztosításmatematikai számításokhoz szükséges reálkamatláb kiszámításához megfelelő fogyasztóiár-indexet kell használni.
(3) A biztosításmatematikai számításokhoz figyelembe veendő effektív éves kamatláb a tárgyévet megelőző 12 év átlagos reálkamatlábainak átlaga.
D. szakasz
A rokkantsági és életbiztosítási rendszer, valamint a nyugdíjrendszer finanszírozása
88. cikk
(1) A B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszer keretében folyósított ellátásokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni. Az Ügynökségben részes tagállamok az ilyen kiadások finanszírozására megállapított táblázattal összhangban együttesen biztosítják az ellátások folyósítását.
(2) Az illetményekből és a rokkantsági támogatásokból minden esetben le kell vonni a B. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszerbe fizetendő járulékot.
(3) A B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszer finanszírozását ezen személyzeti szabályzat 89. cikke, valamint a VI. melléklet 21. és 22. cikke határozza meg.
(4) Az ideiglenes személyzet és az Ügynökség által a B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszerbe fizetendő járulékokat teljes mértékben az Ügynökség költségvetésébe kell befizetni.
89. cikk
Az ideiglenes alkalmazottak e nyugdíjrendszer finanszírozásához a költségek egyharmadával járulnak hozzá. A járulék az ideiglenes alkalmazott alapilletményének az 59. cikkben meghatározott súlyozás figyelmen kívül hagyásával számított 9,25%-a. A járulékot az ideiglenes alkalmazott illetményéből havonta kell levonni. A járulékot az EK személyzeti szabályzatának XII. mellékletében megállapított szabályoknak megfelelően kell kiigazítani.
90. cikk
Az Ügynökség által meghatározott feltételekkel összhangban az ideiglenes alkalmazott kérheti, hogy az Ügynökség teljesítsen minden olyan kifizetést, amelyet az alkalmazottnak származási országában nyugdíjjogosultsága megszerezéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell. Az Ügynökség - az ideiglenes alkalmazott erre vonatkozó kérelmének hiányában is - határozhat úgy, hogy teljesít bármely olyan kifizetést, amelyre a szerződéses alkalmazottnak származási országában nyugdíjjogosultsága megszerzéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell. Ilyen esetben az Ügynökségnek kellően indokolnia kell döntését.
Az ilyen kifizetések nem haladhatják meg a 89. cikkben meghatározott mérték kétszeresét, és azokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni.
E. szakasz
Az ideiglenes alkalmazott ellátási jogosultságainak megállapítása
91. cikk
A rokkantsági rendszert vagy a túlélő hozzátartozói nyugdíjrendszert a VI. melléklet 19. és 23. cikke határozza meg.
F. szakasz
Az ellátások folyósítása
92. cikk
(1) Az ellátások folyósítására ezen személyzeti szabályzat 83. és 84. cikkének, valamint VI. melléklete 28. cikkének megfelelően kerül sor.
(2) Azon összegeket, amelyekkel a biztosításban részesülő ideiglenes alkalmazott az ellátások folyósítására való jogosultságának időpontjában az Ügynökségnek tartozik, le kell vonni az őt vagy jogutódait megillető ellátásból. A levonás több hónapra felosztható.
G. szakasz
Jogátruházás az Ügynökség javára
93. cikk
(1) Ha a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személy halálát, baleseti sérülését vagy megbetegedését harmadik személy okozza, a halált, sérülést vagy betegséget okozó események következtében - a személyzeti szabályzat szerint rá háruló kötelezettségek korlátai között - az Ügynökségre szállnak át az áldozat vagy az áldozat jogutódainak jogai, ideértve a harmadik féllel szembeni keresetindítás jogát is.
(2) Az (1) bekezdésben előírt jogátruházás többek között a következőkre terjed ki:
-
azon díjazásra, amelyet az ideiglenes munkaképtelenség időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott részére az 52. cikknek megfelelően folytatólagosan folyósítanak;
-
azon kifizetésekre, amelyeket az ideiglenes alkalmazott halálát vagy a rokkantsági támogatásra jogosult személy halálát követően, az 59. cikk (8) bekezdésének megfelelően folyósítanak;
-
azon ellátásokra, amelyeket a betegség- és balesetbiztosításra vonatkozó 67. és 68. cikk, valamint azok végrehajtási szabályai értelmében folyósítanak;
-
a 72. cikkben említett, a holttest szállításával kapcsolatos költségekre;
-
azon kiegészítő családi támogatásokra, amelyeket az 59. cikk (5) bekezdésének és az V. melléklet 2. cikk (3) és (5) bekezdésének megfelelően a súlyos betegségben, fogyatékosságban vagy rokkantságban szenvedő eltartott gyermek után folyósítanak;
-
azon rokkantsági támogatásokra, amelyeket az ideiglenes alkalmazottat feladatai ellátásában akadályozó, tartós rokkantságot eredményező baleset vagy betegség esetén folyósítanak,
-
azon túlélő hozzátartozói nyugdíjakra, amelyeket a nyugdíjra jogosult ideiglenes alkalmazott vagy volt ideiglenes alkalmazott halála, illetve az ideiglenes alkalmazott vagy a volt ideiglenes alkalmazott házastársának halála esetén folyósítanak, ha a házastárs nem ideiglenes alkalmazott,
-
azon árvasági nyugdíjakra, amelyeket az ideiglenes alkalmazott vagy a volt ideiglenes alkalmazott gyermekének korától függetlenül folyósítanak, amennyiben a gyermek súlyos betegsége, fogyatékossága vagy rokkantsága folytán az eltartására kötelezett személy halálát követően nem képes a létfenntartásához szükséges jövedelmet biztosítani.
(3) Az Ügynökségre történő jogátruházás azonban nem terjed ki azokra a 68. cikk szerinti juttatásokon túlmenő kártérítési igényekre, amelyek tisztán személyes kárból származnak, mint a nem vagyoni kár, a fájdalomdíj, a testi torzulás és az elveszett életöröm miatti károk megtérítése iránti igények.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben foglalt rendelkezések nem gátolják az Ügynökség közvetlen keresetindítását.
7. FEJEZET
Túlfizetések visszafizetése
94. cikk
Minden túlfizetett összeget vissza kell fizetni, amennyiben a kedvezményezett tudatában van annak, hogy a kifizetésnek nem volt jogos indoka, illetve a túlfizetés ténye olyan nyilvánvaló volt, hogy a kedvezményezettnek tudnia kellett róla.
A túlfizetés visszafizetése iránti kérelmet az összeg kifizetésének napjától számított öt éven belül kell kinyilvánítani. Amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóság megállapítja, hogy az átvevő szándékosan félrevezette az adminisztrációt annak érdekében, hogy a kérdéses összeget megkapja, úgy a visszafizetés iránti kérelem az említett időszak lejárta után is érvényes.
8. FEJEZET
A munkaviszony megszűnése
95. cikk
Az ideiglenes alkalmazott munkaviszonya (az elhalálozás okán történt megszűnést leszámítva) megszűnik:
a)
annak a hónapnak a végén, amikor az ideiglenes alkalmazott betölti a 65. életévét;
b)
a szerződésben megállapított dátumnapon; vagy
c)
az ideiglenes alkalmazott és az Ügynökség számára a szerződésben megállapított, a korábban történő megszüntetést lehetővé tevő felmondási idő végén. A felmondási idő szolgálati évente nem lehet kevesebb, mint egy hónap, azzal a kikötéssel, hogy minimum egy, maximum három hónap lehet.
Azon ideiglenes alkalmazott esetében, akinek a szerződését megújították, hat hónap lehet a maximum. A felmondási idő azonban nem kezdődhet el szülési szabadság vagy betegszabadság idején, feltéve, hogy a betegszabadság időtartama nem haladja meg a három hónapot. Szülési szabadság vagy betegszabadság idején a felmondási idő - az említett korlátozások mellett - felfüggesztendő. Amennyiben az Ügynökség a szerződést megszünteti, az ideiglenes alkalmazott kompenzációra jogosult, melynek összege a foglalkoztatás megszűnése és a szerződés lejárta közötti időszakra számított alapilletmény egyharmada; vagy
d)
amennyiben az ideiglenes alkalmazott már nem felel meg a 36. cikk (2) bekezdése a) pontjában meghatározott feltételeknek, úgy figyelemmel az e rendelkezés értelmében meghatározott engedélyezhető kivétel lehetőségére. Engedélyezett kivétel hiányában a c) pontban említett felmondási idő alkalmazandó.
96. cikk
Az Ügynökség felmondás nélkül megszüntetheti a munkaviszonyt:
a)
a próbaidő alatt vagy végén, a 38. cikkel összhangban;
b)
amennyiben az 52. cikknek megfelelően az ideiglenes alkalmazott a fizetett betegszabadságát követően nem tud munkába állni. Ez esetben az ideiglenes alkalmazott az alapilletménnyel megegyező összegű támogatást kap, továbbá családi támogatásokat, a letöltött szolgálati idő minden hónapjára számított két nap utáni rátaszámítással.
97. cikk
(1) Az V. címben meghatározott fegyelmi eljárásokat követően a munkaviszony felmondás nélkül megszüntethető fegyelmi okból, az ideiglenes alkalmazott szándékos vagy gondatlan, súlyos kötelezettségszegése esetén. A szerződéskötésre jogosult hatóság indokolással ellátott határozatot hoz azt követően, hogy az érintett ideiglenes alkalmazott lehetőséget kap saját védekezésének előterjesztésére.
A 160. cikkel összhangban az ideiglenes alkalmazott munkaviszonya - még megszűntét megelőzően - felfüggeszthető.
(2) Amennyiben a munkaviszony az (1) bekezdéssel összhangban megszűnik, úgy a szerződéskötésre jogosult hatóság a következő döntéseket hozhatja:
a)
a 85. cikkben meghatározott távozási díjat a 88. cikkben meghatározott hozzájárulás visszafizetésére, valamint az éves 3,5%-os kamatos kamatra korlátozza;
b)
a 63. cikk (2) bekezdésében meghatározott újrabeilleszkedési segélyt részben vagy egészében visszatartja.
98. cikk
(1) Az Ügynökség felmondás nélkül megszünteti az ideiglenes alkalmazott munkaviszonyát amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóság a következőkről értesül:
a)
az alkalmazásra felvételkor az ideiglenes alkalmazott szándékosan hamis tájékoztatást adott a szakmai végzettségére és tapasztalatára, illetve a 36. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott követelmények teljesítéséhez kapcsolódó képességeire vonatkozóan.
b)
a hamis tájékoztatás meghatározó szerepet játszott az alkalmazott felvételében.
(2) Ily esetben a szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett ideiglenes alkalmazott meghallgatását, illetve az V. címben meghatározott fegyelmi eljárást követően a munkaviszonyt megszűntté nyilvánítja.
A 160. cikkel összhangban az ideiglenes alkalmazott munkaviszonya - a megszűntét megelőzően - felfüggeszthető.
A 97. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
99. cikk
A 97. és 98. cikk sérelme nélkül, amennyiben az ideiglenes alkalmazott vagy volt ideiglenes alkalmazott ezen személyzeti szabályzat értelmében szándékos vagy gondatlan kötelezettségszegést követ el, úgy a fegyelmi eljárás keretében történő felelősségre vonást eredményez, ezen személyzeti szabályzat V. címével összhangban.
III. CÍM
SZERZŐDÉSES ALKALMAZOTTAK
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
100. cikk
Ezen személyzeti szabályzat alkalmazásában a „szerződéses alkalmazottak” az Ügynökség költségvetéséhez csatolt, az álláshelyeket tartalmazó listán szereplő álláshelyre nem felvett alkalmazottak, amelyek teljes- vagy részmunkaidőben végzik feladatukat.
101. cikk
(1) A szerződéses alkalmazottak finanszírozása az Ügynökség költségvetésében az e célból elkülönített előirányzatok révén történik.
(2) Az irányítóbizottság a 2004/551/KKBP együttes fellépés keretében, szükség esetén, egyedi rendelkezéseket fogad el a szerződéses alkalmazottak foglalkoztatására vonatkozóan.
(3) Az Ügynökség a költségvetési eljárás keretében indikatív éves előrejelzést készít a szerződéses alkalmazottak tisztségcsoportok szerinti foglalkoztatásáról.
102. cikk
(1) A szerződéses alkalmazottak a végzendő feladatkör szerint négy tisztségcsoportba sorolandók. Minden egyes tisztségcsoportot besorolási fokozatokra és fizetési fokozatokra kell bontani.
(2) A feladatköröket és a megfelelő tisztségcsoportokat az alábbi táblázat szemlélteti:
Tisztségcsoport
Besorolási fokozat
Feladatkör
IV.
13-18
adminisztratív, tanácsadói, nyelvi és egyenértékű technikai feladatok ellátása az ideiglenes alkalmazottak felügyelete mellett
III.
8-12
végrehajtási feladatok, szerkesztés, könyvvitel és egyéb egyenértékű technikai feladatok ellátása az ideiglenes alkalmazottak felügyelete mellett
II.
4-7
irodai és titkársági feladatok, irodai ügyintézés és egyéb egyenértékű technikai feladatok ellátása az ideiglenes alkalmazottak felügyelete mellett
I.
1-3
manuális és adminisztratív háttérszolgáltatói feladatok ellátása az ideiglenes alkalmazottak felügyelete mellett
(3) E táblázat alapján az Ügynökség meghatározza az egyes feladatkörökhöz tartozó hatásköröket.
(4) A 6. cikk analógia alapján alkalmazandó.
2. FEJEZET
Jogok és kötelezettségek
103. cikk
A 10-34. cikk analógia alapján alkalmazandó.
3. FEJEZET
Az alkalmazás feltételei
104. cikk
(1) A szerződéses alkalmazottakat a lehető legszélesebb földrajzi alapon kell a részt vevő tagállamok állampolgárai közül kiválasztani, faji vagy etnikai származáson, politikai, világnézeti vagy vallási meggyőződésen, életkoron vagy fogyatékosságon, illetve nemen vagy nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül, valamint családi állapotra vagy helyzetre való tekintet nélkül.
(2) A szerződéses alkalmazott felvétele során minimálisan a következőket kell figyelembe venni:
a)
az I. tisztségcsoportban: a kötelező oktatás sikeres befejezése;
b)
a II. és III. tisztségcsoportban:
i.
oklevéllel igazolt felsőfokú végzettség, vagy
ii.
oklevéllel igazolt középfokú végzettség, amely lehetővé teszi felsőfokú tanulmányok folytatását, és legalább hároméves, megfelelő szakmai tapasztalat, vagy
iii.
ezzel egyenértékű szakképzés, illetve szakmai tapasztalat, amennyiben a szolgálat érdekei úgy kívánják;
c)
a IV. tisztségcsoportban:
i.
oklevéllel igazolt, legalább hároméves egyetemi végzettségnek megfelelő végzettség, vagy
ii.
ezzel egyenértékű szakképzés, amennyiben a szolgálat érdekei úgy kívánják.
(3) A szerződéses alkalmazott csak azzal a feltétellel alkalmazható, hogy:
a)
az Ügynökségben részt vevő tagállam teljes jogú állampolgára;
b)
a katonai szolgálatról szóló jogszabályok által előírt minden vonatkozó kötelezettségének eleget tett;
c)
megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;
d)
fizikailag alkalmas feladatainak ellátására; és
e)
tanúbizonyságot tesz az Európai Unió egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről, továbbá az Európai Unió egy további hivatalos nyelvének olyan szintű ismeretéről, amely a feladatkör ellátásához szükséges.
(4) Amennyiben az alkalmazás időtartama nem haladja meg a három hónapot, úgy a szerződéskötésre jogosult hatóság az első szerződésben elállhat attól a követelménytől, hogy az érintett személy mutassa be dokumentumokkal alátámasztott bizonyítékát arra vonatkozóan, hogy a (2) és (3) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott feltételeknek eleget tesz.
(5) Az irányítóbizottság a 2004/551/KKBP együttes fellépés keretében, szükség esetén, egyedi rendelkezéseket fogad el a szerződéses alkalmazottak foglalkoztatására vonatkozó eljárást illetően.
105. cikk
A szerződéses alkalmazott felvétele előtt az Ügynökség által megbízott orvos megvizsgálja a jelöltet annak érdekében, hogy az Ügynökség meggyőződhessen arról, hogy az illető a 104. cikk (3) bekezdés d) pontjában előírt követelményeknek megfelel.
A 37. cikk analógia alapján alkalmazandó.
106. cikk
(1) Az a szerződéses alkalmazott, akinek szerződése legalább egy évre szól, próbaidősként tölti alkalmazásának első hat hónapját, amennyiben az I. tisztségcsoportban van, illetve az első kilenc hónapját, amennyiben más tisztségcsoportban van.
(2) Ha a próbaidő során a szerződéses alkalmazott a feladatait betegség vagy baleset miatt egy hónapig vagy annál hosszabb ideig nem tudja ellátni, a szerződéskötésre jogosult hatóság az alkalmazott próbaidejét a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja.
(3) A próbaidő lejárta előtt legkésőbb egy hónappal jelentés készül a szerződéses alkalmazottnak a beosztásához kapcsolódó feladatok ellátására vonatkozó képességeiről, valamint hatékonyságáról és magatartásáról. A jelentést megküldik az érintett személynek, akinek jogában áll észrevételeit írásban közölni. Azt a szerződéses alkalmazottat, akinek munkája nem bizonyul megfelelőnek arra, hogy indokolja a beosztásban maradását, el kell bocsátani. A szerződéskötésre jogosult hatóság azonban, kivételes esetekben, legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja a próbaidőt, és adott esetben a szerződéses alkalmazottat másik szervezeti egységbe oszthatja be.
(4) A próbaidős szerződéses alkalmazottról a próbaidő alatt bármikor készülhet jelentés, amennyiben nyilvánvaló, hogy munkája nem megfelelő. A jelentést megküldik az érintett személynek, akinek jogában áll észrevételeit írásban közölni. A jelentés alapján a szerződéskötésre jogosult hatóság határozhat úgy, hogy a szerződéses alkalmazottat még a próbaidő lejárta előtt elbocsátja, egy hónapos felmondással.
(5) Az elbocsátott szerződéses alkalmazott kompenzációra jogosult, melynek összege a minden letöltött próbaidős hónapra számított alapilletmény egyharmada.
107. cikk
A szerződéses alkalmazott szerződése legalább három hónapos és legfeljebb négyéves határozott időtartamra köthető. A szerződés egyszer megújítható, legfeljebb ötéves határozott időtartamra. Az első szerződés és az első megújítás együttes időtartama nem lehet kevesebb, mint hat hónap az I. tisztségcsoport esetében, és nem lehet kevesebb, mint kilenc hónap a többi tisztségcsoport esetében.
108. cikk
(1) A szerződéses alkalmazottak felvétele kizárólag az alábbiak szerint történhet:
i.
a 13., 14. és 16. fokozatban a IV. tisztségcsoportba,
ii.
a 8., 9. és 10. fokozatban a III. tisztségcsoportba,
iii.
a 4. és 5. fokozatban a II. tisztségcsoportba,
iv.
az 1. fokozatban az I. tisztségcsoportba.
A szerződéses alkalmazottaknak az egyes tisztségcsoportokba történő besorolása az érintett személyek képzettsége és tapasztalata alapján történik. Az Ügynökség egyedi igényeinek biztosítása érdekében az Európai Unió munkaerőpiaci viszonyait is figyelembe lehet venni. A szerződéses alkalmazottat a besorolási fokozaton belül az első fizetési fokozatba kell felvenni.
(2) Amennyiben a szerződéses alkalmazott a tisztségcsoportján belül új beosztásba kerül, úgy az előző beosztásánál alacsonyabb besorolási fokozatba vagy fizetési fokozatba nem sorolható át.
Amennyiben a szerződéses alkalmazott magasabb tisztségcsoportba kerül, úgy olyan besorolási fokozatba és fizetési fokozatba sorolandó át, hogy javadalmazása minimálisan egyenlő legyen azzal, mint amire az előző szerződése révén jogosult volt.
109. cikk
(1) A 40. cikk első albekezdése analógia alapján alkalmazandó arra a szerződéses alkalmazottra, akit legalább egyéves időtartamra alkalmaznak.
(2) Az a szerződéses alkalmazott, aki két évig a besorolási fokozatának valamely fizetési fokozatában volt, automatikusan azon besorolási fokozat következő fizetési fokozatába lép.
(3) Szerződéses alkalmazott esetében az Ügynökség határoz az ugyanazon tisztségcsoporton belüli, következő magasabb besorolási fokozatba történő átsorolásról. Az előléptetés úgy történik, hogy a szerződéses alkalmazottat átsorolják a következő magasabb besorolási fokozat első fizetési fokozatába. Ez az előléptetés - az előléptetésre alkalmas szerződéses alkalmazottak komparatív érdemeinek és a róluk szóló értékeléseknek a figyelembevételét követően - kizárólag olyan szerződéses alkalmazott kiválasztására vonatkozhat, aki legalább hároméves szerződéssel rendelkezik és besorolási fokozatában már legalább két évet eltöltött. A komparatív érdemek figyelembevételekor a szerződéskötésre jogosult hatóság tekintetbe veszi különösen a szerződéses alkalmazottakat érintő jelentéseket, valamint a feladatkör ellátása során használt egyéb nyelveket azon nyelven kívül, mint amelynek alapos ismeretéről már tanúságot tettek a 104. cikk (3) bekezdése e) pontjával összhangban, valamint adott esetben tekintetbe veszi az alkalmazottak által gyakorolt felelősségi szintet is.
(4) A szerződéses alkalmazott magasabb tisztségcsoportba kizárólag úgy kerülhet, ha általános kiválasztási eljárásban vesz részt.
4. FEJEZET
Munkafeltételek
110. cikk
A 41-57. cikk analógia alapján alkalmazandó.
5. FEJEZET
Díjazás és költségtérítés
111. cikk
Az 58-66. cikk analógia alapján alkalmazandó, a 112. és 113. cikkben meghatározott módosítások figyelembevételével.
112. cikk
Az alapilletmény-táblázat a CEOS 93. cikkében meghatározott táblázat szerint kerül meghatározásra.
113. cikk
A 63. cikk (3) bekezdésétől eltérve, a cikk (1) bekezdésében meghatározott berendezkedési támogatás, illetve a (2) bekezdésben meghatározott újrabeilleszkedési támogatás nem lehet kevesebb, mint:
-
734,76 euró azon szerződéses alkalmazott esetében, aki jogosult háztartási támogatásra; és
-
435,62 euró azon szerződéses alkalmazott esetében, aki nem jogosult háztartási támogatásra.
6. FEJEZET
A. szakasz
Szociális biztonsági ellátások
114. cikk
A 67-69. cikk analógia alapján alkalmazandó. Nem alkalmazandó azonban a 67. cikk (4) és (5) bekezdése azon szerződéses alkalmazott esetében, aki 63 éves koráig állt az Ügynökség alkalmazásában, hacsak több, mint 3 évig nem állt fenn ilyen alkalmazotti munkaviszonya.
115. cikk
(1) Az a volt szerződéses alkalmazott, aki az Ügynökséggel létesített szolgálati viszonyának megszűnésekor munkanélkülivé válik, és:
a)
nem részesül az Ügynökségtől rokkantsági támogatásban,
b)
a szolgálati jogviszonyának megszűnése nem lemondással vagy a szerződés fegyelmi okokból való megszüntetésével történt,
c)
aki legalább hat hónapot töltött szolgálati jogviszonyban,
d)
aki az Európai Unió valamely tagállamában letelepedett személy,
havi munkanélküli támogatásra jogosult az alábbi feltételek szerint.
Amennyiben nemzeti rendszer keretében munkanélküli ellátásokra jogosult, úgy azt köteles az Ügynökségnek bejelenteni. Ez esetben a fenti ellátások összegét le kell vonni a (3) bekezdés alapján kifizetendő támogatás összegéből.
(2) A volt szerződéses alkalmazott akkor jogosult erre a munkanélküli támogatásra, ha:
a)
kérelmére munkát keresőként regisztrálják őt a munkaügyi hatóságok az Európai Unió azon tagállamában, amelyben letelepedett;
b)
teljesíti az adott EU tagállam joga szerint munkanélküli ellátásokban részesülő személyekre vonatkozó, e jog által előírt kötelezettségeket;
c)
minden hónapban eljuttatja az Ügynökséghez az illetékes nemzeti munkaügyi hatóság által kiállított igazolást arról, hogy teljesítette-e vagy sem az a) és b) pontban meghatározott kötelezettségeket és feltételeket.
Az Ügynökség megadhatja vagy továbbra is biztosíthatja a támogatást abban az esetben is, ha a b) pontban meghatározott nemzeti kötelezettségek teljesítése elmaradt betegség, baleset, szülés, rokkantság vagy más hasonlónak ítélt helyzet miatt, illetve ha a kötelezettségek teljesítése terén illetékes nemzeti hatóság mentesítést adott.
Az irányítóbizottság megállapítja az ezen cikk alkalmazása érdekében szükségesnek vélt intézkedéseket.
(3) A munkanélküli támogatást azon alapilletmény szerint kell megállapítani, amellyel a volt szerződéses alkalmazott a szolgálati jogviszony megszűnésekor rendelkezett. A támogatás a következőképpen alakul:
a)
a kezdeti 12 hónapos időszakra az alapilletmény 60%-a,
b)
a 13. hónaptól a 24. hónapig tartó időszakra az alapilletmény 45%-a,
c)
a 25. hónaptól a 36. hónapig tartó időszakra az alapilletmény 30%-a.
Eltekintve attól a kezdeti hat hónapos időtartamtól, amely során az alább meghatározott alsó összeghatár alkalmazandó, a felső összeghatár nem, az ily módon számított összeg nem lehet kevesebb, mint 878,64 euró és nem lehet több, mint 1 757,28 euró. Ezeket az összeghatárokat ugyanúgy kell kiigazítani, mint ahogy az illetménytáblázatot az EK személyzeti szabályzat 66. cikke - a személyzeti szabályzat 65. cikkével összhangban - megállapítja.
(4) Az az időszak, amely során a munkanélküli támogatás a volt szerződéses alkalmazott részére fizetendő, nem lehet hosszabb a szolgálati jogviszony megszűnésétől számított 36 hónapnál és nem haladhatja meg a letöltött szolgálati idő egyharmadával egyenértékű időtartamot. Amennyiben azonban a volt szerződéses alkalmazott nem felel meg az (1) és (2) bekezdésben megállapított feltételeknek, a munkanélküli támogatás folyósítását fel kell függeszteni. Újrakezdődik a folyósítás az időszak lejárta előtt akkor, ha a volt szerződéses alkalmazott ismét teljesíti az említett feltételeket, miközben nemzeti munkanélküli ellátásra nem jogosult.
(5) A munkanélküli támogatásra jogosult volt szerződéses alkalmazott családi támogatásokra is jogosult, ugyanazon szabályok szerint, mint amelyeket az EK személyzeti szabályzat 67. cikke megállapít. A háztartási támogatást az e személyzeti szabályzat V. mellékletének 1. cikkében megállapított feltételek szerint, a munkanélküli támogatás alapján kell kiszámítani.
Az érintett személy köteles bejelenteni valamennyi egyéb forrásból származó, a neki vagy házastársának kifizetett ilyen jellegű támogatást; ezeket a támogatásokat le kell vonni az ezen cikk alapján fizetendő támogatások összegéből.
A munkanélküli támogatásra jogosult volt szerződéses alkalmazott - az analógia alapján alkalmazandó 67. cikkben foglaltak szerint - jogosult betegbiztosításra is, járulékfizetési kötelezettség nélkül.
(6) A munkanélküli támogatás és a családi támogatások euróban kerülnek kifizetésre a Munkanélküli Különalapból. Korrekciós együtthatót nem kell alkalmazni.
(7) A munkanélküli biztosítási rendszer finanszírozásához a szerződéses alkalmazott egyharmad részben hozzájárul. A hozzájárulás az érintett személy alapilletményének 0,81%-a, az általános 798,77 euró összegű támogatás levonását követően, az EK személyzeti szabályzat 64. cikkében megállapított korrekciós együtthatók mellőzésével. A hozzájárulást havonta le kell vonni az érintett személy illetményéből, és az Ügynökség által fedezendő fennmaradó kétharmad résszel együtt a CEOS 28a. cikkének megfelelően létrehozott Munkanélküli Különalapba kell befizetni. A járulék mértékét az Ügynökség, szükség szerint, hat év múlva felülvizsgálja és kiigazítja, tekintettel az Ügynökség szerződéses alkalmazottainak munkanélküliségi kockázatára.
(8) A volt szerződéses munkanélküli alkalmazottaknak fizetett munkanélküli támogatásokra a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet vonatkozik.
(9) Az Ügynökség, illetve a foglalkoztatás és munkanélküliség ügyeiért felelős nemzeti hivatalok - nemzeti jogukkal összhangban eljárva - hatékonyan együttműködnek e cikk megfelelő végrehajtása érdekében.
(10) Erre a cikkre a 70. cikk (10) bekezdése alapján elfogadott részletes szabályok vonatkoznak, ezen cikk (2) bekezdése harmadik albekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül.
116. cikk
Analógia alapján alkalmazandó a 71. cikk és a 72. cikk.
117. cikk
A szerződéses alkalmazott, a szerződése ideje alatt vagy a szerződése lejártát követően részesülhet ajándékban, kölcsönben vagy előlegben, amennyiben munkaképtelenné válik egy olyan súlyos, elhúzódó betegség következtében, amelyet a munkaviszonya során szerzett, illetve olyan rokkantság vagy baleset következtében, amely a munkaviszonya során érte őt, és amennyiben bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a betegséget, illetve balesetet más szociális biztonsági rendszer nem fedezi.
B. szakasz
Rokkantság és halál esetére járó biztosítás
118. cikk
A szerződéses alkalmazottakat biztosítani kell a munkaviszonyuk idejére rokkantság és halál esetére, az alábbi rendelkezésekkel összhangban.
Az ezen szakaszban meghatározott kifizetéseket és juttatásokat fel kell függeszteni, amennyiben ezen személyzeti szabályzat értelmében az alkalmazott munkaviszonyához kapcsolódó díjazás felfüggesztésre kerül.
119. cikk
Amennyiben a szerződéses alkalmazott munkába lépése előtt végzett orvosi vizsgálat betegséget vagy rokkantságot mutat ki, a szerződéskötésre jogosult hatóság határozhat úgy, hogy az e betegségből vagy rokkantságból eredő kockázatok tekintetében a rokkantsággal vagy az elhalálozással kapcsolatosan juttatásokat biztosít az alkalmazottnak, azonban csak az Ügynökség szolgálatába való belépésétől számított ötéves időtartam elteltével.
A szerződéses alkalmazott fellebbezést nyújthat be a rokkantsági bizottsághoz ez ellen a határozat ellen, a személyzeti szabályzat 75. cikkében foglalt rendelkezések szerint.
120. cikk
(1) Az a szerződéses alkalmazott, aki teljes rokkantságban szenved és aki ezért az Ügynökséggel fennálló munkaviszonyának felfüggesztésére kényszerül, rokkantságának idejére rokkantsági támogatásra jogosult, melynek összege az alábbiak szerint kerül megállapításra.
Amennyiben a rokkantsági támogatásban részesülő szerződéses alkalmazott betölti a 65. életévét, úgy a távozási díjra vonatkozó általános rendelkezések alkalmazandók. A távozási díj összege a szerződéses alkalmazott rokkanttá válásának időpontjában betöltött tisztségcsoportnak és fizetési fokozatnak megfelelő illetményen alapul.
(2) A rokkantsági támogatás a szerződéses alkalmazott utolsó alapilletményének 70%-a. Nem lehet azonban kevesebb, mint az I. tisztségcsoport 1. besorolási fokozatának 1. fizetési fokozatába tartozó szerződéses alkalmazott havi alapilletménye. A rokkantsági támogatás a nyugdíjrendszerbe befizetett hozzájárulások függvényében, azon támogatás alapján számítva kerül megállapításra.
(3) A rokkantsági támogatás nem lehet kevesebb, mint az I. tisztségcsoport 1. besorolási fokozatának 1. fizetési fokozatába tartozó szerződéses alkalmazott havi alapilletményének 120%-a, amennyiben a szerződéses alkalmazott rokkantsága a feladatkörének ellátása során vagy azzal kapcsolatosan, foglalkozási megbetegedés miatt, illetve közérdekből véghezvitt cselekedet vagy saját életének, testi épségének másik emberi élet megmentése érdekben történt kockáztatása miatt következik be. Ez esetben a nyugdíjjárulékokat a volt munkáltató költségvetéséből kell fedezni.
(4) A szerződéses alkalmazott által szándékosan előidézett rokkantság esetén a szerződéskötésre jogosult hatóság határozhat úgy, hogy az érintett alkalmazott kizárólag a 128. cikkben meghatározott támogatásban részesül.
(5) A rokkantsági támogatásra jogosult személyt a családi támogatások is megilletik, az 59. cikk (3) bekezdése, illetve az V. melléklet rendelkezéseivel összhangban; a háztartási támogatást a jogosult járuléka alapján kell kiszámítani.
121. cikk
(1) A rokkantságot a rokkantsági bizottság állapítja meg a 75. cikk rendelkezései szerint.
(2) A rokkantsági támogatásra való jogosultság azt követő naptól hatályos, hogy a szerződéses alkalmazott munkaviszonya az analógia alapján alkalmazandó 95. és 96. cikk szerint megszűnik.
(3) Az Ügynökség kérheti a rokkantsági támogatás jogosultjának időszakos felülvizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy a jogosult megfelel-e továbbra is a támogatás folyósítási feltételeinek. Amennyiben a rokkantsági bizottság azt állapítja meg, hogy a feltételek a továbbiakban nem teljesülnek, a szerződéses alkalmazott újra szolgálatba lép az Ügynökségnél, feltéve, hogy szerződése még nem járt le.
Amennyiben azonban az érintett személy foglalkoztatása az Ügynökségnél lehetetlennek bizonyul, úgy a szerződés megszüntethető, azon összeg folyósítása mellett, amelyet a felmondási idő alatt folyósítottak volna, illetve adott esetben azon kompenzáció mellett, amelyet a 95. cikk a szerződés megszűnése esetére meghatároz. A 128. cikk ugyancsak alkalmazandó.
122. cikk
(1) Az elhalálozott szerződéses alkalmazott jogutódjai a VI. melléklet 3. fejezetében megállapított szabályoknak megfelelően, a 123-126. cikkben meghatározott, túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.
(2) Rokkantsági támogatásban részesülő volt szerződéses alkalmazott elhalálozása esetén az elhunyt volt szerződéses alkalmazott jogutódai, a VI. melléklet 3. fejezetében foglaltak szerint, az e mellékletben meghatározott, túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.
(3) Amennyiben a rokkantsági támogatásban részesülő szerződéses alkalmazott vagy volt szerződéses alkalmazott tartózkodási helye több mint egy évig ismeretlen, úgy az illető házastársának vagy az általa eltartottnak minősülő személyeknek járó ideiglenes nyugdíjakat az EK személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 5. és 6. fejezetében megállapított szabályok szerint kell meghatározni.
123. cikk
A nyugdíjjogosultság az elhalálozás napját követő hónap első napján nyílik meg, illetőleg adott esetben, azon időszakot követő hónap első napján, amely időszak alatt az elhunyt személy túlélő házastársa, árvái vagy eltartottjai az elhunyt munkaviszonyából származó járandóságban részesülnek az 59. cikk (8) bekezdése alapján.
124. cikk
A szerződéses alkalmazott túlélő házastársa a VI. melléklet 3. fejezetének megfelelően túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult. A nyugdíj sem a szerződéses alkalmazott utolsó havi alapilletményének 35%-ánál, sem az I. tisztségcsoport 1. besorolási fokozatának 1. fizetési fokozatába tartozó szerződéses alkalmazott havi alapilletményénél nem lehet kevesebb.
A túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személy az V. mellékletben meghatározott feltételek szerint jogosult az 59. cikk (3) bekezdésében meghatározott családi támogatásokra. Az eltartott gyermek után járó támogatás azonban az 59. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott támogatás összegének kétszerese.
125. cikk
(1) Amennyiben a rokkantsági támogatásra jogosult jelenleg alkalmazásban álló szerződéses alkalmazott vagy volt szerződéses alkalmazott túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs nélkül halálozik el, az általa eltartottnak minősülő gyermekek a 81. cikk szerint, amelyet analógia útján kell alkalmazni, árvasági nyugdíjra jogosultak.
(2) Ugyanezen jogosultság vonatkozik azon gyermekekre, akik megfelelnek az előbbi követelményeknek a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs halálakor, vagy újbóli házasságkötésekor.
(3) Amennyiben a rokkantsági támogatásra jogosult jelenleg alkalmazásban álló vagy volt szerződéses alkalmazott elhalálozik, de az (1) bekezdésben előírt feltételek nem teljesülnek, a 81. cikk harmadik bekezdésének rendelkezéseit kell analógia útján alkalmazni.
(4) Az V. melléklet 2. cikkének (4) bekezdése szerint eltartott gyermeknek tekintett személy árvasági nyugdíja nem haladhatja meg az eltartott gyermek után járó támogatás kétszeresét. A nyugdíjjogosultság azonban megszűnik, ha az alkalmazandó nemzeti jog szerint harmadik személy felel a tartásért.
(5) Nem fizethető árvasági nyugdíj, amennyiben a vér szerinti szülő, - akinek örökbefogadó szülő lépett a helyébe - elhalálozik.
(6) Az V. melléklet 3. cikkének megfelelően az árvák iskoláztatási támogatásra jogosultak.
126. cikk
Válás, illetőleg túlélő hozzátartozói nyugdíj kérelmezésére jogosult egynél több túlélői kategória esetén a nyugdíjat a VI. melléklet 2. fejezetében megállapított módon kell felosztani.
127. cikk
A 82. és 83. cikket analógia útján kell alkalmazni.
C. szakasz
Távozási díj
128. cikk
A szolgálati jogviszony megszűnésekor a VI. melléklet 1. cikkének megfelelően a szerződéses alkalmazott távozási díjra vagy öregségi nyugdíjjogosultságai biztosításmatematikai egyenértékének átutalására jogosult.
129. cikk
(1) Amennyiben a szerződéses alkalmazott élt a 131. cikkben biztosított választási jogával, a szerződéses alkalmazott távozási díját arányosan csökkenteni kell azon időszak tekintetében, amely folyamán az összegeket visszavonták.
(2) Az előző bekezdés nem alkalmazható arra a szerződéses alkalmazottra, aki a személyzeti szabályzat rá vonatkozó alkalmazásától számított három hónapon belül kéri annak engedélyezését, hogy ezeket az összegeket a 87. cikkben megállapított eljárás alapján felülvizsgálható évi 3,5%-os kamatos kamattal növelve visszafizethesse.
D. szakasz
A rokkantsági és életbiztosítási rendszer, valamint a nyugdíjrendszer finanszírozása
130. cikk
A személyzeti szabályzat 88. és 89. cikkét analógia útján kell alkalmazni.
131. cikk
Az Ügynökség által meghatározott feltételekkel összhangban a szerződéses alkalmazott kérheti, hogy az Ügynökség teljesítsen minden olyan kifizetést, amelyet az alkalmazottnak a nyugdíjjogosultság, munkanélküli-biztosítás, rokkantsági biztosítás, életbiztosítás vagy betegségbiztosítás megszerezéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell abban az országban, ahol legutóbb ezen rendszerek keretében biztosításban részesült. Az Ügynökség úgy is határozhat - még a szerződéses alkalmazott erre vonatkozó kérelemének hiányában is -, hogy teljesít bármely kifizetést, amelyet a szerződéses alkalmazottnak nyugdíjjogosultsága származási országában való megszerzéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell. Ilyen esetben az Ügynökségnek kellően indokolnia kell döntését. E járulékok folyósításának időszakában a szerződéses alkalmazott nem részesülhet az Ügynökség betegbiztosítási rendszerében. Ezen túlmenően a járulékok folyósításának időszakában a szerződéses alkalmazott nem részesülhet az Ügynökség életbiztosítási és rokkantsági rendszerében, és nem szerezhet jogosultságot az Ügynökség munkanélküli-biztosítására és nyugdíjrendszerére.
A kifizetések tényleges időtartama a szerződéses alkalmazott esetében nem haladhatja meg a 6 hónapot. Az Ügynökség azonban ezen időszak további egyéves időszakkal történő meghosszabbításáról határozhat. A kifizetéseket az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni. A nyugdíjjogosultság megszerzése vagy fenntartása érdekében történt kifizetések nem haladhatják meg a 89. cikkben meghatározott százalékérték kétszeresét.
E. szakasz
A szerződéses alkalmazott ellátási jogosultságainak megállapítása
132. cikk
A rokkantsági rendszert vagy a túlélő hozzátartozói nyugdíjrendszert a VI. melléklet 19. és 23. cikke határozza meg.
F. szakasz
Ellátások kifizetése
133. cikk
(1) E személyzeti szabályzat 83. és 84. cikkét, valamint a VI. melléklet 29. cikkét analógia útján kell alkalmazni.
(2) Azon összegeket, amelyekkel a biztosításban részesülő szerződéses alkalmazott az ellátások folyósításának időpontjában az Ügynökségnek tartozik, le kell vonni az őt magát vagy jogutódait megillető ellátásból. A levonás több hónapra felosztható.
G. szakasz
Jogátruházás az Ügynökség javára
134. cikk
A 93. cikk rendelkezéseit analógia útján az Ügynökség javára kell alkalmazni.
7. FEJEZET
Jogosulatlan kifizetések visszatérítése
135. cikk
A jogosulatlan kifizetések visszatérítéséről szóló 94. cikk rendelkezéseit analógia útján kell alkalmazni.
8. FEJEZET
A munkaviszony megszűnése
136. cikk
A 95-99. cikket a szerződéses alkalmazottakra analógia útján kell alkalmazni.
Szerződéses alkalmazottal szembeni fegyelmi eljárás esetén a 142. cikkben említett fegyelmi tanács az érintett szerződéses alkalmazottéval megegyező tisztségcsoportba és besorolási fokozatba tartozó további két tag jelenlétében ül össze. Ezt a további két tagot a szerződéskötésre jogosult hatóság és a személyzeti bizottság által közösen meghatározott ad hoc eljárásnak megfelelően kell kinevezni.
IV. CÍM
A SZEMÉLYZET ÉRDEKKÉPVISELETE
137. cikk
(1) Az irányítóbizottság által meghatározott szabályoknak megfelelően személyzeti bizottságot kell felállítani.
(2) A személyzeti bizottság a személyzet érdekeit képviseli az Ügynökséggel szemben, valamint folyamatos kapcsolatot tart fenn az Ügynökség és a személyzet között. A bizottság hozzájárul a szolgálat zökkenőmentes működéséhez azáltal, hogy lehetőséget biztosít a személyzet számára véleményének kifejtésére.
A bizottság felhívja az Ügynökség illetékes szerveinek figyelmét a személyzeti szabályzat értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos bármely általános jelentőségű kérdésre. A bizottsággal bármely ilyen jellegű kérdésben konzultáció folytatható.
A bizottság tanácsot ad az Ügynökség illetékes szerveinek a szolgálat szervezésével és működésével kapcsolatban, és javaslatokat tesz a személyzet munkafeltételeinek vagy általános életkörülményeinek javítására vonatkozóan.
A bizottság részt vesz az Ügynökség által személyzete érdekében létrehozott szociális jóléti intézmények irányításában és felügyeletében. A bizottság az Ügynökség beleegyezésével maga is létrehozhat ilyen szociális jóléti intézményeket.
V. CÍM
FEGYELMI ELJÁRÁS
A. szakasz
Általános rendelkezések
138. cikk
(1) Azon alkalmazott vagy volt alkalmazott, aki a személyzeti szabályzat szerinti kötelezettségeit szándékosan vagy gondatlanságból megsérti, fegyelmi intézkedéssel sújtható.
(2) Amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóságnak tudomására jut, hogy bizonyíthatóan az (1) bekezdés szerinti kötelezettségszegés történt, hivatali vizsgálatot indíthat a kötelezettségszegés megtörténtének ellenőrzése céljából.
139. cikk
(1) Amennyiben a belső vizsgálat egy jelenlegi vagy volt alkalmazott személyes részvételének lehetőségét tárja fel, az érintett személyt erről haladéktalanul értesíti, feltéve, hogy ez nem érinti hátrányosan a vizsgálatot. Az alkalmazottra név szerint vonatkozó következtetések semmilyen körülmények között nem vonhatók le akkor, ha a vizsgálatot úgy zárták le, hogy az érintett alkalmazott nem kapott lehetőséget az őt érintő tényekkel kapcsolatos észrevételeinek megtételére. A következtetéseknek utalniuk kell ezekre az észrevételekre.
(2) A vizsgálat érdekében teljes titoktartást követelő és - a nemzeti igazságügyi szerv hatáskörébe tartozó - vizsgálati eljárás alkalmazását megkívánó esetekben az alkalmazott észrevételeinek megtételére való felszólítási kötelezettség teljesítése a szerződéskötésre jogosult hatósággal egyetértésben elhalasztható. Ezekben az esetekben semmilyen fegyelmi eljárás nem indítható addig, amíg az alkalmazott nem kapott lehetőséget észrevételeinek megtételére.
(3) Amennyiben a belső vizsgálatot követően semmilyen eljárás nem folytatható azzal az alkalmazottal szemben, akit illetően a vádak elhangzottak, a kérdéses vizsgálatot az Ügynökség igazgatójának döntése alapján további intézkedés nélkül le kell zárni; az igazgató erről írásban értesíti az alkalmazottat. Az alkalmazott kérheti, hogy a határozatot csatolják személyi aktájához.
(4) A vizsgálat lezárásakor a szerződéskötésre jogosult hatóság értesíti az érintett személyt és tájékoztatja a vizsgálati jelentés következtetéseiről, valamint - kérésre és harmadik személyek jogos érdekeinek védelmét szem előtt tartva - valamennyi, az ellene felhozott vádakkal közvetlenül kapcsolatban lévő dokumentumról.
140. cikk
Az érintett alkalmazott valamennyi, a vizsgálati anyagban található bizonyítékról történő értesítését követően, valamint az érintett alkalmazott meghallgatása után, a vizsgálati jelentés alapján a szerződéskötésre jogosult hatóság:
a)
úgy határozhat, hogy az alkalmazottal szemben semmilyen eljárás nem folytatható, amiről ebben az esetben az alkalmazottat írásban értesíteni kell; vagy
b)
úgy határozhat, hogy - annak ellenére, hogy kötelezettségszegés áll fenn vagy valószínűsíthető - nem hoz semmilyen fegyelmi intézkedést, és adott esetben figyelmeztetést küld az alkalmazottnak, vagy
c)
a 138. cikke szerinti kötelezettségszegés esetén:
i.
e cím D. szakaszában meghatározott fegyelmi eljárás megindításáról határozhat, vagy
ii.
a fegyelmi tanács előtt lefolytatandó fegyelmi eljárás megindításáról határozhat.
141. cikk
Azon alkalmazott, aki objektív okok miatt e cím rendelkezéseinek megfelelően nem hallgatható meg, felkérhető, hogy észrevételeit írásban tegye meg vagy egy általa választott személlyel képviseltesse magát.
B. szakasz
Fegyelmi tanács
142. cikk
(1) Az Ügynökségen belül fegyelmi tanácsot kell létrehozni. A fegyelmi tanács legalább egy, az Európai Unió Tanácsának személyzetéből választott tagból áll, aki a tanács elnöke is lehet.
(2) A fegyelmi tanács egy elnökből és négy teljes jogú tagból áll, akiket póttagok helyettesíthetnek, és akik közül legalább az egyik tag a fegyelmi eljárás alanyát képező alkalmazottéval azonos tisztségcsoportba tartozik.
143. cikk
(1) A szerződéskötésre jogosult hatóság és a 137. cikkben említett személyzeti bizottság egyaránt két tagot és két póttagot nevez ki egyidejűleg.
(2) Az elnököt és az elnököt helyettesítő póttagot a szerződéskötésre jogosult hatóság nevezi ki.
(3) Az elnök, a tagok és a póttagok kinevezése hároméves időtartamra szól. Az Ügynökség azonban a tagok és a póttagok esetében rövidebb, de legalább egyéves időtartamról rendelkezhet.
(4) Az érintett alkalmazott a fegyelmi tanács felállítását követő öt napon belül jogosult a fegyelmi tanács tagjainak egyikét elutasítani. Az Ügynökség szintén jogosult a fegyelmi tanács tagjainak egyikét elutasítani.
Ugyanilyen határidő mellett a fegyelmi tanács tagjai indokolt esetben felmentést kérhetnek a feladat alól, illetve vissza kell lépniük, amennyiben összeférhetetlenség áll fenn.
144. cikk
A fegyelmi tanács munkáját a szerződéskötésre jogosult hatóság által kinevezett titkár segíti.
145. cikk
(1) A fegyelmi tanács elnöke és tagjai feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek.
(2) A fegyelmi tanács tanácskozásai és eljárásai titkosak.
C. szakasz
Fegyelmi intézkedések
146. cikk
(1) A szerződéskötésre jogosult hatóság az alábbi büntetések valamelyikét alkalmazhatja:
a)
írásbeli figyelmeztetés;
b)
megrovás;
c)
magasabb fizetési fokozatba való lépés egytől 23 hónapig terjedő időszakra történő elhalasztása;
d)
alacsonyabb fizetési fokozatba sorolás;
e)
5 naptól egy évig terjedő időszakra történő alacsonyabb fokozatba való ideiglenes áthelyezés;
f)
ugyanazon a tisztségcsoporton belül való alacsonyabb fokozatba helyezés;
g)
alacsonyabb tisztségcsoportba való átsorolás alacsonyabb fokozatba helyezéssel vagy anélkül;
h)
beosztásból való eltávolítás és - adott esetben - rögzített időtartamra a rokkantsági támogatás egy részének visszatartása; ezen intézkedés hatálya nem terjed ki az alkalmazott által eltartott személyekre. Csökkentés esetén azonban a volt alkalmazott jövedelme bármely fizetendő családi támogatással nem lehet kevesebb az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó ideiglenes alkalmazott alapilletményének megfelelő létminimum összegénél.
(2) Amennyiben az alkalmazott rokkantsági támogatásban részesül, a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy adott időszakra visszatartja a rokkantsági támogatás egy részét; ezen intézkedés hatálya nem terjed ki az alkalmazott által eltartott személyekre. Az alkalmazott jövedelme azonban bármely fizetendő családi támogatás nélkül nem lehet kisebb az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó ideiglenes alkalmazott alapilletményének megfelelő létminimum összegénél.
(3) Egyetlen kötelezettségszegési eset nem vonhat maga után egynél több fegyelmi büntetést.
147. cikk
Az alkalmazott fegyelmi büntetések súlyosságának arányban kell állnia a kötelezettségszegés súlyosságával. A kötelezettségszegés súlyosságának meghatározásakor, illetve az alkalmazandó fegyelmi büntetés meghatározásakor különösen a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a)
a kötelezettségszegés jellege és bekövetkeztének körülményei,
b)
a kötelezettségszegés által az Ügynökség integritására, jó hírnevére vagy érdekeire gyakorolt kedvezőtlen hatás mértéke,
c)
a szándékos vagy gondatlan cselekedetek kötelezettségszegéshez való hozzájárulásának mértéke,
d)
az alkalmazott kötelezettségszegésének okai,
e)
az alkalmazott besorolási fokozata és szolgálati ideje,
f)
az alkalmazott személyes felelősségének mértéke,
g)
az alkalmazott feladatainak és felelősségének szintje,
h)
a kötelezettségszegéshez vezető ismételten előfordult cselekedet vagy magatartás megléte,
i)
az alkalmazott pályafutása során tanúsított magatartása.
D. szakasz
A fegyelmi tanács bevonását nem igénylő fegyelmi eljárás
148. cikk
A szerződéskötésre jogosult hatóság írásbeli figyelmeztetés vagy megrovás alkalmazásáról a fegyelmi tanáccsal folytatott konzultáció nélkül határozhat. Az érintett alkalmazottat a szerződéskötésre jogosult hatóság fellépését megelőzően meg kell hallgatni.
E. szakasz
Fegyelmi eljárás a fegyelmi tanács bevonásával
149. cikk
(1) A szerződéskötésre jogosult hatóság jelentést terjeszt a fegyelmi tanács elé, amelyben világosan kifejti az alkalmazott terhére írt cselekményeket és adott esetben az elkövetés körülményeit, beleértve bármely súlyosbító vagy enyhítő körülményt is.
(2) A jelentést továbbítani kell az érintett alkalmazottnak és a fegyelmi tanács elnökének, aki tájékoztatja arról a fegyelmi tanács tagjait.
150. cikk
(1) A jelentés kézhezvételét követően az érintett alkalmazott jogosult a teljes személyi aktájába betekinteni, és az eljárással kapcsolatos összes iratról másolatot készíteni, beleértve a mentő bizonyítékot is.
(2) Az érintett alkalmazottnak a fegyelmi eljárást kezdeményező jelentés kézhezvételétől számítva legalább 15 nap áll rendelkezésére, hogy védekezését előkészítse.
(3) Az érintett alkalmazottat az általa választott személy segítheti.
151. cikk
(1) A mennyiben a fegyelmi tanács elnökének jelenlétében az érintett alkalmazott elismeri a kötelezettségszegést és fenntartások nélkül elfogadja a személyzeti szabályzat 148. cikkében említett jelentést, a szerződéskötésre jogosult hatóság a kötelezettségszegés jellege és a kilátásba helyezett büntetés közötti arányosság elvével összhangban az esetet a fegyelmi tanácstól visszavonhatja. Amennyiben egy esetet a fegyelmi tanácstól visszavonnak, az elnök véleményt fogalmaz meg a kilátásba helyezett büntetésről.
(2) Ezen eljárás szerint a szerződéskötésre jogosult hatóság a 148. cikktől eltérve kiszabhatja a személyzeti szabályzat 146. cikke (1) bekezdésének a)-d) pontjában meghatározott büntetések egyikét.
(3) Az érintett alkalmazottat még kötelezettségszegésének beismerése előtt tájékoztatni kell a beismerés lehetséges következményeiről.
152. cikk
A fegyelmi tanács első ülését megelőzően az elnök a tagok egyikét azzal a feladattal bízza meg, hogy készítsen az ügyről összefoglaló jelentést, és ennek megfelelően az elnök tájékoztatja a fegyelmi tanács többi tagját.
153. cikk
(1) Az érintett alkalmazottat a fegyelmi tanács meghallgatja; a meghallgatás során az alkalmazott észrevételeit írásban vagy szóban - akár személyesen, akár képviselője útján - teheti meg. Az érintett alkalmazott tanúkat is hívhat.
(2) Az Ügynökséget a fegyelmi tanács előtt a szerződéskötésre jogosult hatóság által erre a célra felhatalmazott alkalmazott képviseli, aki az érintett alkalmazottéival megegyező jogokkal rendelkezik.
154. cikk
(1) Amennyiben a fegyelmi tanács úgy ítéli meg, hogy nem áll rendelkezésére elegendő információ az alkalmazott terhére írt cselekményekkel vagy azok elkövetésének körülményeivel kapcsolatban, vizsgálatot rendelhet el, amelyben mindkét fél előadhatja álláspontját és reagálhat a másik fél álláspontjára.
(2) A fegyelmi tanács elnöke vagy egyik tagja a vizsgálatot a fegyelmi tanács nevében folytatja le. A vizsgálat céljából a fegyelmi tanács az ügyre vonatkozó valamennyi iratot bekérheti. Az Ügynökség bármely ilyen kérelmet a fegyelmi tanács által esetlegesen meghatározott határidőn belül teljesít. Amennyiben a kérelemmel az alkalmazotthoz fordultak, a teljesítés elutasítása esetén arról feljegyzést kell készíteni.
155. cikk
A fegyelmi tanács - a beterjesztett iratok vizsgálatát követően, és figyelembe véve valamennyi szóban vagy írásban tett nyilatkozatot, illetve az adott esetben elvégzett vizsgálat eredményét - többségi szavazással indokolással ellátott véleményt ad arról, hogy az alkalmazott terhére írt tényeket megállapították-e, illetve bármely olyan büntetésről, amelyet e tények maguk után vonhatnak. A véleményt a fegyelmi tanács valamennyi tagja aláírja.
A véleményhez a fegyelmi tanács minden tagja különböző álláspontot csatolhat. A fegyelmi tanács a véleményt a szerződéskötésre jogosult hatóságnak és az érintett alkalmazottnak a szerződéskötésre jogosult hatóság jelentésének kézhezvételétől számított két hónapon belül továbbküldi, feltéve, hogy ez a határidő arányban áll az ügy összetettségi fokával. Amennyiben a vizsgálatot a fegyelmi tanács kezdeményezésére folytatják le, a határidő négy hónap, feltéve, hogy ez a határidő arányban áll az ügy összetettségi fokával.
156. cikk
(1) A fegyelmi tanács elnöke az eljárási kérdések vagy a szavazategyenlőség esetének kivételével nem szavaz.
(2) A fegyelmi tanács elnöke gondoskodik a fegyelmi tanács határozatainak végrehajtásáról, és a fegyelmi tanács minden tagját tájékoztatja az üggyel kapcsolatos valamennyi információról és iratról.
157. cikk
A titkár a fegyelmi tanács üléseiről jegyzőkönyvet vezet. A tanúk a vallomásukat tartalmazó jegyzőkönyvet aláírják.
158. cikk
(1) A fegyelmi eljárás során az érintett alkalmazott kezdeményezése folytán felmerült költségeket - különösen az alkalmazott segítségére kiválasztott vagy a védelemével megbízott személy díjazását - az alkalmazott viseli, amennyiben a fegyelmi eljárás során a 146. cikkben meghatározott büntetések valamelyikét szabják ki.
(2) A szerződéskötésre jogosult hatóság azonban kivételes esetben - ha az érintett alkalmazottra háruló teher tisztességtelen lenne - másként is határozhat.
159. cikk
(1) Az alkalmazott meghallgatását követően a szerződéskötésre jogosult hatóság a 146. és 147. cikknek megfelelően a fegyelmi tanács véleményének kézhezvételétől számított két hónapon belül hozza meg döntését. A döntést meg kell indokolni.
(2) Amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határoz, hogy fegyelmi büntetés kiszabása nélkül zárja le az ügyet, erről az érintett alkalmazottat írásban haladéktalanul értesíti. Az érintett alkalmazott kérheti, hogy ezt a határozatot csatolják személyi aktájához.
F. szakasz
Felfüggesztés
160. cikk
(1) Amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóság súlyos kötelezettségszegéssel vádolja az alkalmazottat akár szakmai kötelezettségei teljesítésének elmulasztása, akár jogsértés miatt, a kötelezettségszegéssel vádolt személyt határozott vagy határozatlan időtartamra haladéktalanul felfüggesztheti.
(2) A szerződéskötésre jogosult hatóság ezt a határozatát az érintett alkalmazott meghallgatása után hozza meg, kivéve rendkívüli körülmények fennállása esetén.
161. cikk
(1) Az alkalmazott felfüggesztését elrendelő határozatban meg kell határozni, hogy a felfüggesztés időtartama alatt az alkalmazott megkaphatja-e teljes díjazását, illetve annak mely részét tartják vissza. Az alkalmazottnak kifizetett összeg azonban valamennyi fizetendő családi támogatás nélkül semmilyen körülmények között sem lehet kisebb az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó ideiglenes alkalmazott alapilletményének megfelelő létminimum összegénél.
(2) A felfüggesztett alkalmazott helyzetét a felfüggesztés hatályba lépésétől számított hat hónapon belül véglegesen rendezni kell. Amennyiben erre vonatkozó döntés hat hónapon belül nem születik, az érintett alkalmazott a (3) bekezdés rendelkezései szerint ismét jogosult a teljes díjazásra.
(3) A (2) bekezdésben említett hathónapos határidő letelte után a díjazás részben továbbra is visszatartható, ha az érintett alkalmazott ellen ugyanezen cselekményekért büntetőeljárás indul, és az eljárás az alkalmazott fogvatartását vonja maga után. Ebben az esetben az alkalmazott nem kapja meg teljes díjazását addig, amíg az illetékes bíróság el nem rendeli a szabadlábra helyezését.
(4) Az (1) bekezdés értelmében visszatartott összegeket az alkalmazottnak ki kell fizetni, amennyiben a végső döntés alapján a kiszabott büntetés írásbeli figyelmeztetésnél, megrovásnál vagy a magasabb fizetési fokozatba lépés elhalasztásánál nem súlyosabb, illetve ha fegyelmi büntetés kiszabására nem került sor; ez utóbbi esetben a visszafizetést a 87. cikkben meghatározott kamatos kamattal növelve kell teljesíteni.
G. szakasz
Párhuzamos büntetőeljárás
162. cikk
Amennyiben ugyanezen cselekmények miatt az alkalmazott ellen büntetőeljárást indítottak, végleges határozat csak az ügyben eljáró bíróság jogerős ítéletét követően hozható.
H. szakasz
Záró rendelkezések
163. cikk
Azon alkalmazott, akire a beosztásból való eltávolítástól eltérő fegyelmi büntetést szabtak ki, az írásbeli figyelmeztetés és a megrovás esetében három év elteltével, bármely más büntetés esetében hat év elteltével kérelmezheti, hogy személyi aktájából az ilyen intézkedésekre vonatkozó minden utalást töröljenek. A szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg, hogy helyt ad-e a kérelemnek.
164. cikk
Amennyiben megfelelő bizonyítékkal alátámasztott új tények merülnek fel, a szerződéskötésre jogosult hatóság a fegyelmi eljárást saját kezdeményezésére vagy az érintett alkalmazott kérésére ismételten megindíthatja.
165. cikk
Amennyiben az alkalmazottal szemben a 159. cikk szerint semmilyen eljárás nem indult, az alkalmazott kérheti, hogy az elszenvedett károkért a szerződéskötésre jogosult hatóság határozatának megfelelő nyilvánosságra hozatala révén kárpótolásban részesüljön.
166. cikk
Az irányítóbizottság ezen eljárásokat illetően végrehajtási rendelkezéséket hoz.
VI. CÍM
JOGORVOSLAT
167. cikk
(1) Minden személy, akire e személyzeti szabályzat vonatkozik, kérelmet nyújthat be a szerződéskötésre jogosult hatósághoz, hogy az vele kapcsolatban döntést hozzon. A szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett személyt a kérelem benyújtását követő négy hónapon belül értesíti indokolt döntéséről. Amennyiben ezen időszak végén a kérelemre nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint a kérelemre adott visszautasító választ, amely ellen a következő bekezdésnek megfelelően panasszal lehet élni.
(2) Minden személy, akire e személyzeti szabályzat vonatkozik, a szerződéskötésre jogosult hatóságnál panasszal élhet egy őt hátrányosan érintő intézkedéssel kapcsolatos határozat ellen, vagy akkor, ha az említett hatóság hozott határozatot, vagy akkor, ha a hatóság a személyzeti szabályzat által előírt intézkedés meghozatalát elmulasztotta. A panaszt három hónapon belül kell benyújtani. A határidőre vonatkozó időszak a következő időpontokban kezdődik:
-
amennyiben általános természetű intézkedésről van szó, a határozat kihirdetésének napján;
-
amennyiben az intézkedés egy bizonyos személyt érint, az érintett személy határozatról szóló értesítésének napján, de semmi esetre sem azon időpontot követően, amikor az utóbbi kézhez kapta az értesítést; ha azonban az egy bizonyos személyt érintő határozat egy másik személy elleni panaszt is tartalmaz, az időszak a másik személy tekintetében akkor kezdődik, amikor az kézhez kapja az arról szóló értesítést, de a kihirdetés napjánál semmi esetre sem később;
-
a válaszra előírt időszak lejártának napján, amennyiben a panasz egy vélelmezett döntést érint, amely visszautasítja az (1) bekezdésben előírt kérelmet.
A szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett személyt indokolt döntéséről a panasz benyújtásának napjától számított négy hónapon belül értesíti. Amennyiben ezen időszak végéig a panaszra nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint egy vélelmezett visszautasító határozatot, amely ellen a 169. cikknek megfelelően fellebbezni lehet.
VII. CÍM
FELLEBBEZÉSI TANÁCS
168. cikk
(1) Az Ügynökség és az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy között keletkező minden jogvita tekintetében hatáskörrel rendelkező fellebbezési tanács jön létre.
(2) A fellebbezési tanács négy bírából áll, akiket a az Európai Unió Tanácsa az Európai Közösségek Bíróságával folytatott konzultációt követően a valamennyi részt vevő tagállamból való jelentkezők közül hatéves időtartamra nevez ki. Az első fellebbezési tanács esetében azonban két bírát hároméves időtartamra kell kinevezni és négy bírát hatéves időtartamra.
Abban az esetben, ha a fellebbezési tanács nem hoz többségi határozatot, az elnök szavazata dönt.
(3) A fellebbezési tanács elnökét a bírák maguk közül választják meg hároméves időtartamra. Az elnök újraválasztható.
(4) Háromévente a bírói kar részleges megújítására kerül sor. A távozó bírák újra kinevezhetők.
(5) A fellebbezési tanács bírái függetlenek. A bírák nem utasíthatók.
(6) A bírák megbízatásuk ideje alatt nem tölthetnek be egyéb feladatokat az Ügynökségen belül.
(7) A fellebbezési tanács kinevezi hivatalvezetőjét, és meghatározza a tevékenységére vonatkozó szabályokat.
169. cikk
(1) Fellebbezésnek csak akkor van helye a fellebbezési tanács előtt, ha:
-
a szerződéskötésre jogosult hatóság korábban panaszt nyújtott be a 167. cikk (2) bekezdése alapján az ott meghatározott időszakon belül, és
-
a panaszt kifejezett vagy vélelmezett határozattal elutasították.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fellebbezéseket három hónapon belül kell benyújtani. Ezen időszak kezdete:
-
a panaszra válaszoló határozat kihirdetésének napja;
-
a válaszra előírt időszak lejártának napja, amennyiben a fellebbezés egy vélelmezhető döntést érint, amely visszautasítja a 167. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott kérelmet; amennyiben azonban a panaszt egy kifejezett határozat utasítja vissza, miután azt egy vélelmezett határozat visszautasította, de még a fellebbezés benyújtására meghatározott időszak lejárta előtt, úgy a fellebbezés benyújtására vonatkozó határidő újra indul.
(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérően az érintett személy, azt követően, hogy a 167. cikk (2) bekezdése alapján panaszt nyújtott be a hatóságnak, azonnal fellebbezést nyújthat be a fellebbezési tanácsnak, feltéve, hogy e fellebbezést a vitatott határozat végrehajtásának felfüggesztésére vagy ideiglenes intézkedések meghozatalára irányuló kérelem kíséri. Az ügy érdemében a fellebbezési tanács előtt folytatott eljárást mindaddig felfüggesztik, amíg egy kifejezett vagy vélelmezett határozatot nem hoznak a panasz visszautasítására.
(4) Az eljárási szabályzatban előírt korlátok között és feltételekkel a feleket egy általuk választott személy segítheti.
(5) A fellebbezési tanács meghatározza eljárási szabályzatát, amelyhez az Európai Unió Tanácsának a jóváhagyása szükséges, az Európai Közösségek Bíróságával egyetértésben. A fellebbezési tanács módosíthatja az eljárási szabályzatot. A módosításokhoz a Tanács jóváhagyása szükséges, a Bírósággal egyetértésben.
(6) A fellebbezési tanács eljárási szabályzatának hatálybalépéséig az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának az eljárási szabályzatát kell alkalmazni a szükséges változtatásokkal együtt.
(7) A fellebbezési tanács dönt az eljárás költségeiről. Az eljárási szabályzat egyedi rendelkezéseire figyelemmel a pervesztes fél köteles az eljárás költségeit megfizetni, amennyiben a fellebbezési tanács így dönt.
VIII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
170. cikk
(1) Az ezen személyzeti szabályzatban található, a jogokra és kötelezettségekre (10-34. cikk és 103. cikk), a felvételi feltételekre (36-40. cikk, a 36. cikk (2) bekezdésének a) pontja kivételével és 104-109. cikk, a 104. cikk (3) bekezdésének a) pontja kivételével), a munkakörülményekre (41-57. és 110. cikk), a munkaviszony megszüntetésére (95-99. és 136. cikk) és a fegyelmi eljárásra (138-166. cikk) vonatkozó rendelkezéseket az Ügynökség Irányítóbizottsága a 2004/551/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének (1.10) pontjával és a 11. cikke (3) bekezdésének (3.1) pontjával összhangban a szükséges mértékig módosíthatja. Bármely ilyen jellegű javasolt módosítást továbbítani kell a Tanácsnak. E módosításokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács két hónapon belül, minősített többséggel eljárva, azok megváltoztatásáról határoz.
(2) A személyzeti szabályzat - különösen a javadalmazásra, juttatásokra és a szociális biztonsági ellátásokra vonatkozó - egyéb rendelkezéseinek módosításait az irányítóbizottság javaslatára a Tanács egyhangúlag fogadja el.
171. cikk
E személyzeti szabályzat hatálybalépését követő három éven belül vagy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépésekor - ha ez utóbbira hamarabb sor kerül - az Európai Unió Tanácsa értékeli és módosítja a személyzeti szabályzatot, vagy adott esetben határoz annak hatályon kívül helyezéséről.
172. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 24-én.