KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 22. september 2004
om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc
(meddelt under nummer K(2004) 3474)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2005/407/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. PROCEDURE
(1)
Den 9. september 2002 iværksatte regeringen i Det Forenede Kongerige (»UK«) en redningspakke for det britiske el-selskab British Energy plc (»BE«). Kommissionen traf beslutning om at undlade at gøre indsigelse i sagen den 27. november 2002 (2). I henhold til beslutningen havde de britiske myndigheder en frist indtil den 9. marts 2003 til at forelægge en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller til at dokumentere, at støtten var blevet tilbagebetalt.
(2)
Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan. Den britiske regerings meddelelse blev registreret under statsstøttesag NN 45/03, da visse omstruktureringsforanstaltninger, som muligvis omfattede støtte, allerede var trådt i kraft. Der blev indsendt yderligere oplysninger den 13. marts 2003. Der blev holdt møde mellem repræsentanter fra henholdsvis Kommissionen og de britiske myndigheder den 28. marts 2003. Kommissionen anmodede de britiske myndigheder om oplysninger den 21. april 2003, og de britiske myndigheder svarede den 2. maj 2003.
(3)
Ved brev af 23. juli 2003 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure, for så vidt angik støtten.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(5)
De britiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger vedrørende indledningen af proceduren for Kommissionen ved brev af 22. august 2003, der indgik til Kommissionen samme dag.
(6)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den fremsendte dem til Det Forenede Kongerige, der fik lejlighed til at reagere; Det Forenede Kongeriges bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. oktober 2003, der indgik til Kommissionen den 30. oktober 2003.
(7)
Kommissionen mødtes med de britiske myndigheder den 7. oktober 2003. Efter dette møde forelagde Det Forenede Kongerige oplysninger ved brev af 5. november 2003, som indgik den 10. november 2003. Endnu et møde fandt sted den 28. november 2003. Kommissionen anmodede Det Forenede Kongerige om oplysninger den 5. december 2003, og de britiske myndigheder svarede den 22. december 2003. Endnu et møde fandt sted den 2. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde oplysninger den 4. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde nye oplysninger den 10. marts 2004. Et møde fandt sted den 22. marts 2004. Kommissionen fremsendte en ny anmodning den 19. april 2004, og Det Forenede Kongerige svarede den 11. maj 2004. Et møde fandt sted den 7. juni 2004. Der blev forelagt nye oplysninger den 1. juli 2004, og der blev holdt et møde den 29. juli 2004. Det Forenede Kongerige forelagde yderligere oplysninger den 23. august 2004.
II. UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
1. Støttemodtager
a) British Energy plc-gruppen
(8)
BE er et elproduktionsselskab. Det blev privatiseret af de britiske myndigheder i 1996. Med undtagelse af tre særlige aktieposter, som indehaves af de britiske myndigheder (en i BE og en i hver af selskabets to største datterselskaber i Det Forenede Kongerige), ejes BE nu helt af private investorer.
(9)
Da selskabet blev privatiseret, bestod BE’s forretning hovedsageligt af seks kernekraftværker i England og to kernekraftværker i Skotland. BE driver fortsat disse værker, hvis samlede registrerede kapacitet er på 9 820 MW, hvoraf 7 281 MW findes i England og Wales, og 2 539 MW findes i Skotland. BE er det eneste privatejede selskab i Det Forenede Kongerige, der driver kernekraftværker. Det leverer el til engrosmarkedet og visse store industri- og erhvervskunder, men ellers ikke til detailmarkedet.
(10)
Efter privatiseringen er BE gået ind i et 50/50 joint venture i USA (som hedder Amergen) med henblik på at købe og drive kernekraftværker i USA, og selskabet har ydermere købt en andel på 82,4 % i Bruce Power LP i Ontario, Canada. I Det Forenede Kongerige købte BE i 1999 South Wales Electricity, som leverer til detailmarkedet (efterfølgende solgt i 2000), og i 2000 blev det kulfyrede værk i Eggborough med en kapacitet på 1 970 MW købt for at opnå større fleksibilitet og en vis grad af sikring mod udfald på kernekraftværkerne.
(11)
Af BE’s otte kernekraftværker i Det Forenede Kongerige er syv avancerede gaskølede reaktorer (»AGR«), en udformning og teknologi, som kun findes i Det Forenede Kongerige. Det ottende, Sizewell B, er en trykvandsreaktor (»PWR«), en udformning og teknologi, som er vidt udbredt på internationalt plan.
(12)
BE’s vigtigste datterselskaber i Det Forenede Kongerige er som følger:
-
British Energy Generation Ltd (»BEG«), som ejer og driver de seks kernekraftværker i England og har tilladelse til direkte levering
-
British Energy Generation (UK) Ltd (»BEGUK«), som ejer og driver de to kernekraftværker i Skotland
-
Eggborough Power (Holdings) Ltd (»EPL«), som ejer og driver det kulfyrede kraftværk i Eggborough, England
-
British Energy Power & Energy Trading Ltd (»BEPET«), som står for salget af hele BE's output (med undtagelse af den direkte levering) og forvaltningen af markedsrisici.
b) Den seneste udvikling
(13)
Som følge af det betragtelige fald i elpriserne på det marked, hvor BE opererer, samt manglende risikoafdækning fra BE’s side og en række uforudsete udfald på kraftværkerne faldt indtægterne fra BE’s kraftværker markant i 2002. Den store andel af uundgåelige omkostninger (4) i BE’s omkostningsstruktur for kernekraftværkerne har også betydet, at selskabet kun i ringe grad har kunnet reagere på lavere priser ved at reducere omkostningerne.
(14)
Det prisfald på 8,56 GBP/MWh i løbet af de to år forud for 2002 svarer til et årligt indtægtsfald på 642 mio. GBP om året ved en produktion på 75 TWh (produktionen på BE’s kraftværker i det pågældende finansår). Hverken elsalgskontrakter eller det direkte salg har i tilstrækkeligt omfang kunnet afbøde virkningerne af dette prisfald for BE’s indtægter.
(15)
Som følge af disse faktorer forværredes BE’s likviditet betydeligt i løbet af sommeren 2002, hvor likviditeten blev reduceret fra 231 mio. GBP i begyndelsen af april 2002 til kun 78 mio. GBP i slutningen af august 2002 med den største reduktion fra slutningen af juni 2002. Ud over den betydelige forværring af likviditeten forventede BE betydelige udbetalinger i perioden fra september 2002 til marts 2003. Disse udbetalinger omfattede betalinger til British Nuclear Fuel Limited (»BNFL«) i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel, betydelige kapitaludgifter på BE’s anlæg Bruce Power i Canada og tilbagebetaling af første lånetranche vedrørende selskabets obligationer, som forfaldt til betaling den 25. marts 2003.
(16)
Den 5. september 2002 meddelte selskabets juridiske rådgivere BE’s bestyrelse, at det på baggrund af en fejlslagen obligationsudstedelse om sommeren og usikkerhed om selskabets evne til at udnytte sine bankfaciliteter ikke ville være muligt for selskabet at opnå kredit. Da bestyrelsesmedlemmerne ikke så sig i stand til at udtale, at de mente, at selskabet kunne indfri en eventuel kredit, ville opnåelse af kredit have svaret til at handle uden realistisk mulighed for at undgå insolvens. Dette fik BE til at søge om økonomisk støtte fra de britiske myndigheder med henblik på at undgå insolvensbehandling. Denne økonomiske støtte blev godkendt som redningsstøtte ved Kommissionens beslutning af 27. november 2002.
(17)
I denne beslutning henvises der til, at den britiske regering forpligtede sig til at give Kommissionen meddelelse om en likvidations- eller omstruktureringsplan eller forelægge dokumentation for, at hele kreditbeløbet var blevet indfriet, og/eller at der ikke længere blev stillet garanti, senest seks måneder efter der var blevet givet tilladelse til redningsstøtten. Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om BE’s omstruktureringsplan.
2. Omstruktureringsplanen
a) Årsagerne til BE’s vanskeligheder
(18)
Den britiske regering har peget på følgende årsager til BE’s vanskeligheder:
(19)
I modsætning til de øvrige elselskaber i den private sektor har BE ikke noget detailsalg, som giver en naturlig risikoafdækning for prisrisikoen i forbindelse med salget af el på engrosmarkedet. BE sælger i stedet primært sin elektricitet på engrosmarkedet og en begrænset andel til store industri- og erhvervskunder.
(20)
BE’s stilling på markedet for detailsalg til store industri- og erhvervskunder gav ikke nogen risikoafdækning mod engrosprisernes fald. Dette marked har været åbnet helt op for konkurrence siden 1994. Det er konkurrencepræget med prisfølsomme forbrugere. Priserne på dette marked er også faldet. Prisfaldet kommer stort set direkte kunderne til gode. Følgelig har der ikke været nogen stigning i overskuddet fra detailsalget, som har kunnet afbøde virkningen af faldende engrospriser.
(21)
Kernekraftværkers omkostningsstruktur er præget af meget store uundgåelige omkostninger og lave undgåelige omkostninger (5).
(22)
Visse af BE’s uundgåelige omkostninger er særlige for kernekraftværker. For det første er der ingen sammenhæng mellem nedlukningsforpligtelserne for kernekraftværker og disses produktion, med mindre der er tale om tidsplanen herfor, som er afhængig af tidsplanen for nedlukningen af værkerne. For det andet er omkostningerne til forvaltning af brugt brændsel - udgifterne til oparbejdning, deponering og endelig bortskaffelse af brugt brændsel - heller ikke undgåelige, for så vidt angår brændsel, som allerede er blevet påfyldt reaktoren.
(23)
På den anden side er kernekraftværkers undgåelige omkostninger lavere end andre værkers, herunder grundbelastningselværkers, undgåelige omkostninger.
(24)
Markedsprisernes fald har medført en stor reduktion i forskellen mellem BE’s indtægter og undgåelige omkostninger. Følgelig er det beløb, der er til rådighed til at dække de høje uundgåelige omkostninger, som hovedsageligt vedrører finansieringsomkostninger og nukleare forpligtelser i forbindelse med tidligere aktiviteter, blevet stærkt reduceret. Dette har medført vanskeligheder med at betale gælden til kreditorerne, hvilket har nødvendiggjort en finansiel omstrukturering af virksomheden.
(25)
Ud over uundgåelige omkostninger på langt sigt, som skyldes nukleare forpligtelser, har BE også lidt under store mere kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsomkostninger, som er steget som følge af udbetaling af afkast på kapital til aktionærerne og overtagelserne i Eggborough og Nordamerika, og omkostningerne forbundet med energiforsyningsaftaler.
(26)
Nedgangen i BE’s indtægter efter faldet i engrospriserne på el blev yderligere forværret af betydelige uforudsete udfald på BE’s værker Torness 2 og Dungeness B. Den 13. august 2002 meddelte BE, at målsætningen for produktionen på kernekraftværkerne i Det Forenede Kongerige var blevet reduceret fra 67,5 TWh til 63 TWh (± 1 TWh) efter de uforudsete udfald på Torness.
b) Omstruktureringsforanstaltningerne
(27)
Omstruktureringspakken består af nedennævnte syv foranstaltninger, som blev aftalt mellem BE, de største kreditorer (herunder den offentligt ejede virksomhed BNFL, som behandler kernekraftbrændsel) og den britiske regering:
- Foranstaltning A
:
Foranstaltninger vedrørende finansieringen af nukleare forpligtelser.
- Foranstaltning B
:
Foranstaltninger vedrørende det brændselskredsløb, som er aftalt med BNFL.
- Foranstaltning C
:
Standstill-foranstaltninger.
- Foranstaltning D
:
En omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer.
- Foranstaltning E
:
Indførelse af en ny handelsstrategi.
- Foranstaltning F
:
Afhændelse af aktiver som et bidrag til finansieringen af omstruktureringen.
- Foranstaltning G
:
Udsættelse af lokale skatter.
(28)
Der findes en mere detaljeret redegørelse for disse foranstaltninger i betragtning 29 til 102.
(29)
Nukleare forpligtelser opstår primært som følge af behovet for at oparbejde eller deponere og sluttelig bortskaffe brugt atombrændsel (»back end-forpligtelser«) og behovet for at nedlukke kernekraftværker, når de ikke længere kan anvendes kommercielt (»nedlukningsforpligtelser«).
(30)
Hvad angår visse af »back end-forpligtelserne« har BE indgået aftale med BNFL om levering af tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel (»forpligtelser, der er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der er indgået aftale om«, repræsenterer beløb, som BE er kontraktligt forpligtet til at betale BNFL i fremtiden for oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel og andre tjenesteydelser forbundet med forvaltningen af brugt brændsel. Aftalerne omfatter oparbejdning og deponering af brugt brændsel og dermed forbundne affaldsprodukter fra AGR-værkernes brændsel indtil tidligst 2038 eller 2086. I disse aftaler er der primært aftalt faste priser, og alle de tekniske risici forbundet med deponeringen og oparbejdningen af det brugte atombrændsel bæres af BNFL. BE er dog fortsat ejer af alt brugt brændsel og det meste af det dermed forbundne affald i hele aftalernes løbetid.
(31)
Der findes andre »back end-forpligtelser«, som muligvis er forbundet med det samme brugte brændsel, og som ikke på nuværende tidspunkt er blevet gjort til genstand for en tjenesteydelsesaftale (»forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«, vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel, plutonium, uran og affald fra oparbejdningen af AGR-brændsel, deponering og endelig bortskaffelse af brugt PWR-brændsel, herunder konstruktion af et tørlager ved Sizewell B, og deponering og bortskaffelse af affald fra driften.
(32)
Nedlukningsforpligtelser vedrører omkostningerne forbundet med udtømning af brændsel samt dekontaminering og nedlukning af kernekraftværkerne, når disse ikke længere producerer el. Normalt forløber nedlukningen i tre faser:
-
Fase 1: Udtømning af brændsel fra reaktoren kort efter nedlukningen af værket og bortskaffelse af brændsel fra værket.
-
Fase 2: Demontering af unødvendige udenomsbygninger og sikring af reaktorkomplekset, bl.a. således at det bliver vejrfast, hvorefter det vedligeholdes og overvåges, normalt over længere perioder.
-
Fase 3: Demontering af reaktoren, således at grunden kan bruges igen (for AGR-værkers vedkommende mindst 85 år efter, at der ikke længere produceres el, og for PWR-værkers vedkommende op til 50 år efter).
(33)
På nuværende tidspunkt er der blevet fastlagt en række ordninger for finansiering af de nukleare forpligtelser. Da privatiseringen fandt sted, blev der oprettet en separat fond, Nuclear Decommissioning Fund (»NDF«), i form af et aktieselskab, hvis aktier ejedes af en uafhængig fond. Formålet med denne var at skabe en separat fond, som skal anvendes til dækning af en del af nedlukningsforpligtelserne. Finansieringen af alle andre nukleare forpligtelser forventedes at blive dækket af de operationelle cash flows forbundet med BE’s fortsatte forretningsaktiviteter. Som følge af faldet i BE’s indtægter er de nuværende ordninger dog ikke tilstrækkelige til at finansiere de nukleare forpligtelser.
(34)
Den britiske regering har i sin omstruktureringsplan medtaget en række instrumenter med henblik på at overtage det finansielle ansvar for en del af finansieringen af de nukleare forpligtelser. Disse nye instrumenters udformning vil blive fastlagt sammen med nye ordninger for BE’s økonomiske bidrag til dækning af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser samt forvaltningen af BE’s nukleare forpligtelser.
(35)
Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om, at den eksisterende NDF skal udvides til eller suppleres med en ny fond, Nuclear Liabilities Fund (»NLF«). Det er hensigten, at NLF skal være et aktieselskab, hvis aktier ejes af en uafhængig fond. Det er hensigten, at NLF skal dække omkostningerne forbundet med »forpligtelser, der ikke er indgået aftale om« og nedlukningsforpligtelser for:
a)
alt AGR-brændsel, som er blevet påfyldt BE’s reaktorer før den dato, hvor alle betingelserne for gennemførelse af omstruktureringen var blevet opfyldt, herunder Kommissionens beslutning om omstruktureringsplanen (ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen) for alt PWR-brændsel, samt for deponering og bortskaffelse af affald fra driften af kraftværkerne
b)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 1
c)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3, for så vidt at den samlede værdi af NDF er utilstrækkelig til at dække nedlukningsforpligtelserne i fase 2 og 3, når de skyldige beløb forfalder.
(36)
Når omstruktureringen er på plads, vil BE bidrage til NLF gennem betaling af:
a)
et fast nedlukningsbidrag på 20 mio. GBP om året - indekseret efter detailprisindekset - men gradvist reduceret efterhånden som værkerne lukkes
b)
150 000 GBP, indekseret efter detailprisindekset, for hvert ton PWR-brændsel, som er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren efter den dato, hvor alle de betingelser, som gjaldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, var opfyldt. I henhold til de britiske myndigheder svarer 150 000 GBP pr. ton til omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel
c)
275 mio. GBP i nye obligationer til NFL. De nye obligationer vil være højt rangerende og usikrede
d)
beløb, der indledningsvis svarer til 65 % af BE’s samlede netto cash flow fratrukket skat og finansieringsomkostninger og efter finansiering af kontantreserver (NLF-betalingerne). Disse betalinger vil herefter blive betegnet som »mekanisme til deling af det frie cash flow«. NLF’s forvaltere vil også ved visse lejligheder have ret til at konvertere alle eller en del af NLF-betalingerne til aktier i BE. Så længe disse aktier indehaves af NLF, giver de ingen stemmeret, hvis de ellers ville have givet adgang til 30 % eller flere af stemmerne i BE.
(37)
Den procentdel af cash flow, som NLF-betalingerne er baseret på, kan fra tid til anden tilpasses på et retfærdigt og rimeligt grundlag, således at aktionærerne kan nyde godt af et tilbageholdt cash flow og indtægterne fra nye tegninger af aktier i BE, og således at NLF og aktionærerne ikke lider skade ved en opsplitning af virksomheden, udstedelse af værdipapirer til aktionærereller andre tiltag fra virksomhedens side.
(38)
Betalingen af det faste bidrag på 20 mio. GBP om året (indekseret og gradvist reduceret i takt med, at værkerne lukkes) til NLF og NDF til dækning af nedlukningsforpligtelser vil blive fremskyndet på grundlag af nettonutidsværdien (kalkuleret på grundlag af en kalkulationsrente, som er passende for henholdsvis NLF og NDF) og øjeblikkeligt forfalde til betaling, hvis BEG eller BEGUK bliver insolvent. De fremskyndede betalinger vil blive garanteret af alle hovedvirksomhederne i BE-gruppen og sikret ved hjælp af sikkerhed i deres aktiver.
(39)
NLF’s forvalteres eneste opgave eller forpligtelse vil være at forvalte fonden og dens investeringer og at betale rimelige udgifter. Dette vil omfatte vurdering af, om det vil være til fordel for NLF at udsætte visse NLF-betalinger eller at konvertere NLF-betalingerne til aktier. NLF’s forvaltere vil ikke have beføjelser til at fastlægge ændringer med hensyn til forpligtelserne og finansieringskravene eller til at fastsætte størrelsen af BE's bidrag.
(40)
Den britiske regering vil træffe følgende fire foranstaltninger vedrørende finansiering af nukleare forpligtelser:
- Overtagelse af ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel
(41)
Den britiske regering påtager sig at overtage ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til aftaler mellem BE og BNFL (tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel) vedrørende i) oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel, som er påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, og ii) andre tjenesteydelser vedrørende beholdervedligeholdelse, oxidforvaltning og jernbanetransport i henhold til eksisterende aftaler med BNFL.
(42)
Den påtager sig ikke at dække betalingerne for brændsel, som er påfyldt AGR’erne efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen; disse omkostninger vil fortsat blive dækket af BE på grundlag af nye aftaler, som er indgået på grundlag af handelsforhandlinger mellem BE og BNFL. Det omfatter ikke betalinger vedrørende PWR-brændsel, da PWR ikke oparbejdes af BNFL, men forvaltes direkte - dvs. deponeres - af BE.
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1
(43)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1 (herunder omkostningerne forbundet med bygning af tørlageret til Sizewell B og endelig bortskaffelse af brændsel).
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3
(44)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningens fase 2 og 3.
- Specifik skattefritagelse
(45)
De førnævnte forpligtelser, som den britiske regering har påtaget sig, vil blive bogført som et aktiv på BE’s balance med en kreditpost svarende dertil på resultatopgørelsen. Under normale omstændigheder ville beløbet skulle beskattes. I henhold til den britiske regering ville beskatning nødvendiggøre, at den britiske regering øger omfanget af den støtte, som BE får i omstruktureringsprocessen, med det beløb, som ville skulle betales i skat af støttebeløbet, for at sikre, at BE forbliver solvent efter omstruktureringen.
(46)
For at undgå dette er de britiske myndigheder i færd med at indføre en lovgivning om specifik skattefritagelse via loven om elmarkedet (Electricity Bill). Uden denne lovgivning om skattefritagelse ville der være tale om en skattepligtig indtægt på ca. 3 152 mio. GBP. I henhold til den britiske regering er lovgivningen om skattefritagelse blevet udformet med henblik på at sikre, at BE ikke får nogen urimelig skattelettelse i fremtiden. Senere stigninger i værdien af forpligtelsen, hvad enten disse skyldes prisændringer eller opjusteringer, vil være skattepligtige, hvorved den skattelettelse, som BE fik, vil blive udlignet, når de ekstra udgifter registreres på resultatopgørelsen.
(47)
Tabel 1 indeholder de britiske myndigheders værdiansættelse af de støtteinstrumenter, der er beskrevet ovenfor. Disse værdiansættelser er behæftet med en betydelig usikkerhed. Både de omkostninger til nukleare forpligtelser, som ophæves, og BE’s bidrag til disse omkostninger er behæftet med stor usikkerhed. Faktisk vil betalingen af forpligtelserne finde sted over ekstremt lange perioder. F.eks. forventer BE først at begynde nedlukningen af et AGR-værk tidligst 85 år, efter værket har stoppet produktionen, mens forvaltningen af brugt brændsel skal fortsætte på ubestemt tid. Derudover findes der mange opgaver, herunder nedlukning af AGR-værker, for hvilke der ikke er noget direkte erfaringsgrundlag. Den anslåede værdi af støtten er blevet ændret, siden meddelelsen blev indsendt. De vigtigste årsager er den øgede indtægt fra BE’s mekanisme til deling af det frie cash flow, som skyldes forbedringer af selskabets prognoser, inflationens betydning, regulering af de skyldige beløb i henhold til forpligtelsen omhandlende tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel, forøgelsen af mængden af brugt AGR-brændsel fra tidligere på grund af den senere ikrafttrædelsesdato for omstruktureringen og værdiforøgelsen af aktiverne i Nuclear Generation Decommissioning Fund, med henblik på at afspejle den seneste markedsværdi.
Tabel 1
Værdiansættelse af støtteinstrumenterne under foranstaltning A på grundlag af prognoserne fra juli 2004 (6)
(mio. GBP)
Oprindelig meddelelse
Aktuelle prognoser
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkulerede)
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkuleret)
Forpligtelse vedrørende tidl. indgåede aftaler vedr. brugt brændsel
2 185
3 218
2 377
3 067
Forpligtelse vedrørende forpligtelser, der ikke er indgået aftale om
750
3 166
951
3 375
Forpligtelse vedrørende nedlukningsforpligtelser
879
4 917
1 115
5 062
BE’s bidrag til NLF
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
Nettobeløb, der skal udbetales af ministeriet
197
6 238
59
5 927
Skattefritagelse
916
946
1 047
1 077
I alt
3 298
10 402
3 483
10 071
Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.
Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004.
(48)
BNFL leverer både atombrændsel til BE til alle AGR-reaktorerne og oparbejder eller deponerer dette brændsel, når det er blevet brugt (8).
(49)
Som en del af omstruktureringsplanen har BNFL, som er BE’s største enkelte kreditor, accepteret at ændre aftalerne med BE, både hvad angår levering af brændsel og oparbejdning af brugt brændsel.
(50)
De aftaler vedrørende levering af brændsel, som er indgået mellem BE og BNFL forud for omstruktureringen, er fra 1997 og 1995 for henholdsvis BEG og BEGUK. Det var meningen, at de skulle gælde indtil den 31. marts 2006, hvor det dog var hensigten, at aftalerne skulle genforhandles og forlænges fra den dato, for så vidt angår BEG, og at der skulle være mulighed for forlængelse, for så vidt angår BEGUK.
(51)
Prisen for levering af brændsel omfattede et fast årligt beløb og derudover et variabelt beløb pr. leveret brændselselement. Priserne skulle fastlægges på grundlag af inflationsindekset.
(52)
De genforhandlede betingelser for levering af brændsel trådte i kraft den 1. april 2003 og var fastlagt i et tillæg til de tidligere aftaler. De nye betingelser vil også udgøre grundlaget for nye livstidsaftaler vedrørende levering af AGR-brændsel efter den 31. marts 2006, som skal træde i kraft den 1. april 2006.
(53)
I henhold til de nye betingelser vil det faste årlige beløb i henhold til de tidligere aftaler blive reduceret med 5 mio. GBP om året, og der vil være en yderligere reduktion, som beregnes på grundlag af prisen på el fra grundbelastningselværker, men med et loft på 15 mio. GBP (både i 2003-priser og indekseret efter detailprisindekset). Derudover vil priserne forblive som fastsat i de tidligere aftaler.
(54)
Hvad angår leveringen af brændsel efter den 1. april 2006, og under forudsætning af at mindst fire af de syv AGR-værker forbliver åbne, vil det faste årlige beløb, som BE skal betale, være 25,5 mio. GBP med fradrag af den reduktion, der er beskrevet ovenfor, og med en variabel pris - som det også gør sig gældende i de nuværende aftaler - svarende til 191 000 GBP pr. ton uran. Priserne er i 2002-tal, og vil blive indekseret på grundlag detailprisindekset.
(55)
Hvad angår den periode, hvor kun tre eller færre værker stadig er åbne, kan prisen fastsættes på grundlag af de anbefalinger, som en gruppe bestående af repræsentanter fra både BE og BNFL fremsætter efter gennemførelse af en undersøgelse af programmet for lukning af BNFL’s brændselsproduktionsfabrik på de bedst mulige vilkår.
(56)
I 1995 indgik BEG’s og BEGUK’s forgængere (henholdsvis Nuclear Electric og Scottish Nuclear) langtidsaftaler med BNFL vedrørende deponering og oparbejdning af bestrålet AGR-brændsel og dermed forbundne tjenesteydelser. BEGUK (tidligere Scottish Nuclear) indgik i 1995 endvidere aftale om langtidsdeponering af alt det brugte AGR-brændsel, som produceredes ud over den mængde, for hvilken der allerede var indgået aftale om oparbejdning. I 1997 indgik BEG endvidere aftale om tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel omfattende hele produktionen af bestrålet AGR-brændsel - ud over produktionen i henhold til aftalen fra 1995 - fra BEG’s reaktorer i disses levetid. Alle de aftaler, der er nævnt ovenfor, vil herefter blive betegnet som »eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«. De sikrer tjenesteydelser mindst indtil 2038 eller 2086 (alt afhængig af affaldskategorien).
(57)
I henhold til de eksisterende aftaler vedrørende brugt brændsel bevarer BE ejendomsretten til alt brugt brændsel. På langt sigt skal BEG og BEGUK modtage forglasset højaktivt affald, brugt brændsel, visse former for mellemaktivt affald og oparbejdet uran og plutonium fra BNFL’s depoter for at opfylde deres forpligtelser vedrørende bortskaffelse heraf.
(58)
Prisen for disse aftaler er i hovedsagen fast, men skal dog tilpasses inflationen, og er, hvad angår deponerings- og oparbejdningsforpligtelser, baseret på de mængder brændsel, der leveres. I forbindelse med prisfastsættelsen i de første aftaler fra 1995 tages der også hensyn til udgifterne til nedlukning af THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant (anlægget for termisk oxidoparbejdning af nukleart brændstof)) i Sellafield, hvor der oparbejdes AGR-brændsel. Grundet arten af de tjenesteydelser, som BNFL leverer, er BE forpligtet til at fortsætte betalingerne for brændsel, som er leveret, uanset om aftalerne vedrørende brændsel, som endnu ikke er leveret, opsiges eller ej.
(59)
Betalingsstrømmene vedrørende aftalerne om deponering og oparbejdning fra 1995 er fastsat og gælder indtil aftalernes udløb i 2086 med månedlige betalinger. Betalingsstrømmen vedrørende aftalen fra 1997 er baseret på tidsplanen for levering af brændsel til BNFL og mængden af brændsel. Disse faste priser svarer til et fast beløb, som indbetales på grundlag af en på forhånd fastsat tidsplan.
(60)
De genforhandlede aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel (herefter betegnet som »de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«) anvendes på forskellig vis, alt afhængig af om det brændsel, der forvaltes, blev påfyldt før eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen.
(61)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Tidsplanen for betaling vil blive forkortet, således at nettonutidsværdien af fremtidige betalinger beregnet ved hjælp af den britiske offentlige sektors kalkulationsrente forbliver uændret.
b)
Opsigelsesbestemmelserne i aftalerne vil blive ændret således, at aftalerne opsiges, uden at der fremsættes krav mod BE, hvis selskabet bliver insolvent på trods af omstruktureringen. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde er det sandsynligt, at det vil være nødvendigt at fortsætte med at forvalte dette brændsel på BNFL’s område i Sellafield, og at den britiske regering eller NLF ville være nødt til at indgå aftale med BNFL eller en eventuel efterfølger herom. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde vil de forvente, at de nye ordninger baseres på en gennemgang af alle relevante forhold på det pågældende tidspunkt, herunder en gennemgang af eksisterende kontraktuelle forpligtelser.
(62)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Ejendomsrettighederne til det brugte brændsel overgår til BNFL, når virksomheden overtager risikoen for forvaltningen af det brugte brændsel (dvs. når det brugte brændsel leveres til BNFL), hvorefter BE ikke har flere forpligtelser vedrørende dette.
b)
Tjenesteydelserne vedrørende brugt brændsel skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes BE’s reaktorer og ikke på et senere tidspunkt (f.eks. når det brugte brændsel leveres til BNFL), og betalingstidspunktet fastsættes med udgangspunkt i en påfyldningsplan, som fastlægges en gang om året.
c)
Basisprisen for brugt brændsel vil være 150 000 GBP pr. ton uran i 2003-priser og skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes. Derefter vil den blive indekseret efter detailprisindekset. Hvert år vil prisen også blive justeret i opadgående eller nedadgående retning ved hjælp af en formel, som er baseret på den mængde elektricitet, der produceres på AGR-kraftværkerne, og prisen på el fra grundbelastningselværker i England og Wales, hvorved BE beskyttes mod prisudsving på elektricitetsmarkedet. Basisprisen for forvaltning af brugt brændsel svarer til 0,6 GBP/MWh før justeringen i opadgående eller nedadgående retning.
(63)
Tabel 2 viser betydningen af ændringerne af BNFL’s aftaler om levering af brændsel for BE, som de vurderes af de britiske myndigheder i forbindelse med tre mulige scenarier for udviklingen på elektricitetsmarkedet.
Tabel 2
Betydningen af ændringer af BNFL’s aftaler om levering af brændsel
(mio. GBP)
Beregning af besparelser, som vedrører leveringen af brændsel
Året indtil den 31. marts
2004
2005
2006
2007
2008
Omkostninger før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering« og »optimistisk vurdering«
221
247
232
203
213
-
»Pessimistisk vurdering«
216
241
227
198
208
Omkostninger efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
206
231
218
188
201
-
»Optimistisk vurdering«
207
231
227
198
207
-
»Pessimistisk vurdering«
200
220
205
176
186
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
15
16
14
15
12
-
»Optimistisk vurdering«
14
16
5
5
6
-
»Pessimistisk vurdering«
16
21
22
22
22
(64)
De britiske myndigheder har oplyst, at det er vanskeligt at give præcise skøn over BE’s besparelser efter 2006, da det er planlagt, at de aftaler om levering af brændsel, der blev indgået før omstruktureringen, skal udløbe i 2006. Ethvert skøn over BE’s fordele ved ændringerne skal derfor på en eller anden måde tage hensyn til de fordele, som BNFL opnår, ved at aftalerne forlænges til at omfatte levetiden for BE’s værker, hvilket afspejles i priserne i de nye aftaler. Under hensyntagen til denne usikkerhed har de britiske myndigheder oplyst, at BE's interne skøn over omkostningsbesparelserne set over værkernes levetid er på 239 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 140 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en realrentesats på 3,5 % (9)). Tabel 3 viser betydningen for BE af ændringer af BNFL’s aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker, som de vurderes af de britiske myndigheder under de samme tre scenarier (10). Nettonutidsværdien beregnes ved hjælp af den britiske offentlige sektors realkalkulationsrente på 3,5 %. Denne tabel vedrører kun betydningen af prisændringer i aftaler vedrørende brændsel, der påfyldes på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Det er vanskeligt at kvantificere betydningen af ændringer i aftaler vedrørende brændsel, der er påfyldt forud for ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, da disse ændringer kun vil komme til udtryk, hvis BE bliver insolvent. Derudover er det ifølge de britiske myndigheder vanskeligt at give et skøn over fordelene for BE ved overførsel af ejendomsrettighederne til brugt brændsel og de dermed forbundne forpligtelser til BNFL. De britiske myndigheder har ikke desto mindre oplyst, at i henhold til et subjektivt skøn vil fordelene for BE ved denne overførsel af ejendomsretten repræsentere en værdi på ca. 1 421 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 148 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en nominel rentesats på 5,4 %). Denne fordel er ikke medtaget i tabel 3.
Tabel 3
Betydningen for den aktuelle nettoværdi af ændringer af fremtidige aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker (11)
(mio. GBP)
Aktuel nettoværdi
Samlede ikke-kalkulerede betalinger
Før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
592
1 117
Efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
418
558
-
»Optimistisk vurdering«
881
1 204
-
»Pessimistisk vurdering«
3
4
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
174
559
-
»Optimistisk vurdering«
- 289
- 87
-
»Pessimistisk vurdering«
589
1 113
(65)
Oprindeligt købte begge de virksomheder, som nu er BEG og BEGUK, selv uranholdigt materiale, som blev overført til BNFL og anvendt af denne virksomhed i forbindelse med fremstillingen af atombrændsel til deres AGR-værker. Den virksomhed, der nu er BEGUK, overførte senere sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL. De tidligere aftaler løb over en lang periode og vedrørte under alle omstændigheder kun de relativt små mængder materiale, som BEGUK havde behov for, og derfor gav denne ændring kun BNFL et begrænset grundlag for udvikling af en enhed med ansvar for indkøb og levering af uranholdigt materiale.
(66)
I forbindelse med BE og BNFL's genforhandling af aftalerne vedrørende BNFL’s fremtidige produktion og leverancer af atombrændsel til BE blev det aftalt, at BEG også skulle overføre sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL, som således kommer til at bære ansvaret for fastlæggelse af fremtidige ordninger for indkøb af uranholdigt materiale til atombrændsel, der skal anvendes i BEG’s AGR-værker.
(67)
Samtidig vil BNFL købe BEG's lagre af uranholdigt materiale, hvis bogførte værdi skønnes at beløbe sig til 67 mio. GBP.
(68)
Som en del af omstruktureringsplanen har BE på visse betingelser opnået aftaler (»standstill-aftalerne«) om standstill med hensyn til de beløb, som er forfaldne til betaling til BNFL og en række betydelige finansielle kreditorer (»de betydelige kreditorer«), som omfatter indehaverne af størstedelen af de sterling-obligationer med løbetid til henholdsvis 2003, 2006 og 2016, som er blevet udstedt af BE (»obligationsejerne«), Eggborough bankkonsortium, herunder Royal Bank of Scotland (»RBS«) som rembursudsteder (tilsammen de långivende banker) og modparterne i tre af energiforsyningsaftalerne og differencekontrakterne (contracts for differences): Teaside Power Limited (»TPL«), Total Fina Elf (»TFE«) og Enron (herunder samlet benævnt »energiforsyningsaftalernes modparter«).
(69)
I henhold til standstill-aftalerne begyndte standstill-perioden den 14. februar 2003 og sluttede senest den 30. september 2004 eller tidligere, hvis der inden denne dato indtraf en begivenhed, som medfører opsigelse, eller omstruktureringen blev afsluttet. BNFL og de betydelige kreditorer har aftalt med BE, at de i denne periode ikke vil tage initiativ til at indlede insolvensbehandling eller kræve eller fremskynde betaling af beløb, som er forfaldne til betaling fra BE's side.
(70)
Der redegøres for BE’s og BNFL’s og de betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til standstill-aftalerne i betragtning 71 til 73.
(71)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Der vil stadig blive betalt renter til obligationsejerne og Eggborough-bankerne i overensstemmelse med de eksisterende ordninger.
b)
Der vil blive betalt 6 % p.a. i rente til RBS (vedrørende rembursen) af et beløb på 34 mio. GBP og til energiforsyningsaftalernes modparter af de beløb, som de har til gode (RBS: 37,5 mio. GBP, TPL: 159 mio. GBP, TFE: 85 mio. GBP og Enron: 72 mio. GBP).
c)
EPL vil modtage beløb til dækning af driftsomkostninger og kapitaludgifter.
d)
BE vil fortsat købe elektricitet af TPL til faste priser og i et omfang, der fastlægges på grundlag af den priskurve, der på nuværende tidspunkt forventes for elektricitet indtil omstruktureringens afslutning.
e)
De beløb, som BNFL har til gode i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, vil blive tilskrevet renter, som dog vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. Beløb, som skal betales i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel, for så vidt angår brændsel påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil blive indefrosset i det omfang, at de overstiger de beløb, som skulle have været betalt, hvis de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel havde været gældende fra den 1. april 2003, og vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres.
(72)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Fra november 2002 og indtil den 31. marts 2003 vil BNFL indefryse alle udestående beløb i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, og BNFL vil gennemføre standstill, for så vidt angår differencen mellem udestående beløb i henhold til de eksisterende og de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel.
b)
Der vil for obligationsejernes vedkommende være standstill med hensyn til tilbagebetalinger af hovedstolen på obligationer med løbetid indtil 2003.
c)
Eggborough-bankerne vil gennemføre standstill, for så vidt angår tilbagebetalinger af hovedstolen og andre udestående beløb i henhold til aftalen vedrørende kapacitet og afgifter (Capacity and Tolling Agreement (»CTA«)) med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
d)
RBS vil gennemføre standstill, for så vidt angår RBS’ forskellige former for garantistillelse eller remburs.
e)
Energiforsyningsaftalernes modparter vil gennemføre standstill, for så vidt angår alle udestående beløb i henhold til disse aftaler med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
(73)
De betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til aftalen om standstill med hensyn til betalingerne vil ikke længere finde anvendelse, hvis en af nedennævnte begivenheder indtræffer, og de betydelige kreditorer meddeler BE, at aftalen opsiges:
a)
Forfaldne beløb, som ikke er blevet udsat, betales ikke til den betydelige kreditor inden for 20 hverdage efter forfaldsdatoen.
b)
BE eller et af datterselskaberne går konkurs, begæres sat under administration eller sættes under administration.
c)
Den britiske regering fremsætter skriftlig anmodning om indfrielse af gæld i henhold til kreditaftaler eller erhvervsbankers erstatningsfaciliteter, for hvilke der stilles garanti af den britiske regering, og BE’s og selskabets datterselskabers dermed forbundne garantistillelse til fordel for den britiske regering.
d)
Der opnås ikke de nødvendige godkendelser fra agenten for Eggborough kreditfaciliteten, RBS, TPL-bankkonsortiet eller Enron.
e)
BE eller et af datterselskaberne forelægger dokumentation for distribution til andre betydelige kreditorer end dem, der er nævnt i den principaftale, som de betydelige kreditorer har godkendt.
(74)
I tabel 4 redegøres der for de kontantbeløb, som BE kan spare ved hjælp af standstill-aftalerne ifølge de britiske myndigheder, hvis ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen bliver den 31. marts 2004.
Tabel 4
Kontantbeløb, som BE sparer ved hjælp af standstill-aftalerne
(mio. GBP)
Det år, der slutter i marts 2003
Det år, der slutter i marts 2004
BNFL
132
265
Obligationsejere
110
0
Eggborough-bankerne
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Betydning for momsbeløbet
0
- 8
Betydning for renterne
- 9
- 21
Betydningen af standstill
300
342
Samlet kontantbeløb
300
642
(75)
Ud over standstill-aftalerne indeholder omstruktureringsplanen bestemmelser om, at de betydelige kreditorers krav skal omstruktureres og omlægges. Den 14. februar 2003 indgik BE en ikke-bindende aftale med de betydelige kreditorer om delvis opfyldelse og prioritering af deres krav.
(76)
Som det fremgår af BE’s ureviderede regnskab for halvåret indtil den 30. september 2002, havde de betydelige kreditorer følgende krav, som vil blive delvist opfyldt:
-
Obligationsejere: 408 mio. GBP
-
De långivende banker: 490 mio. GBP
-
Energiforsyningsaftalernes modparter: 365 mio. GBP.
(77)
I principaftalen er kravene vedrørende energiforsyningsaftalerne blevet fastsat til 316 mio. GBP, for så vidt angår omstruktureringspakken.
(78)
Passiverne vil blive omstruktureret og omlagt på følgende måde:
a)
Nye obligationer til en værdi af 275 mio. GBP vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
b)
Der vil blive indgået en revideret CTA-aftale med Eggborough-bankerne med et afkast til bankerne svarende til 150 mio. GBP i nye obligationer.
c)
Ordinære aktier i BE vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
(79)
BE har revideret sin handelsstrategi, idet selskabet har tilstræbt at mindske risiciene forbundet med produktions- og prisudviklingen. Denne revision udgør et af de elementer i omstruktureringspakken, som forbedrer BE’s finansielle styrke.
(80)
BE er et af de største elproduktionsselskaber i Det Forenede Kongerige og står for over 20 % af Det Forenede Kongeriges elproduktion. Denne elproduktion består af kernekraftproduktion (83 % af kapaciteten) og kulfyrede værkers produktion (17 % af kapaciteten) og kan være på op til ca. 75 TWh om året.
(81)
BEPET, som er BE’s handelsafdeling, er ansvarlig for at sælge BE's produktion, at forvalte de risici, som BE løber på grund af udsving i markedspriserne, og at maksimere de salgspriser, som BE opnår på markedet. Da 83 % af BE’s produktion stammer fra kernekraftværkerne, fokuserer BEPET især på salg af denne i hovedsagen løbende produktion.
(82)
Det kulfyrede værk i Eggborough udgør også et vigtigt element i handelsporteføljen. Det giver produktionsfleksibilitet, således at der kan tages hensyn til kundernes varierende efterspørgsel, og en værdifuld »forsikring« i tilfælde af udfald på kernekraftværkerne. Det giver også fleksibilitet, for så vidt angår de store industri- og erhvervskunder og en del af engrossalget.
(83)
For at kunne forvalte risiciene for BE forbundet med udviklingen i markedspriserne, samtidig med at de salgspriser, som opnås på markedet, maksimeres, sælger BEPET produktionen på forhånd. BEPET tilstræber i lighed med andre producenter at have solgt 100 % af produktionen, når elektriciteten rent faktisk produceres, for at undgå den risiko, som de meget ofte svingende priser i balanceringsmekanismen medfører. Ved at sælge på forhånd kan virksomheden sikre, at den fremtidige produktionsmængde sælges til de priser, som gælder på det pågældende tidspunkt, og i visse tilfælde, at priserne for den fremtidige produktion fastsættes på forhånd.
(84)
BEPET har en række kanaler, som kan anvendes til salg af BE’s produktion, og 32 % af den samlede produktion sælges som direkte levering. Omfanget af den direkte levering er vokset organisk og udgør et nøgleelement i BE’s forretningsstrategi.
(85)
I forhold til andre betydningsfulde producenter i Storbritannien sælger BE kun en beskeden del af sin produktion på detailmarkedet. BE’s vækst på dette marked er snarere baseret på en målsætning om diversificering, for så vidt angår leveringskanalerne for produktionen, end en målsætning om vækst på detailmarkedet. BE opnår en bruttofortjeneste på ca. 2 % (12) på det direkte salg, hvilket er et udtryk for, at markedet er meget konkurrencepræget.
(86)
Grundene til de finansielle vanskeligheder, som BE var udsat for i september 2002, omfattede tre aftaler om køb af elektricitet, som i hovedsagen var på out-of-the-money-basis, og en række CPD’er, som BE havde indgået som del af tidligere handels- og erhvervsaktiviteter. Hver enkelt var omfattet af den kompromisaftale, som blev indgået med de betydelige kreditorer som en del af omstruktureringspakken.
(87)
Den første er aftalen med TFE. Sammenlignet med de fremherskende markedspriser i dag er exerciseprisen i denne aftale meget høj. Aftalen blev indgået i 1997 på et tidspunkt, hvor de gennemsnitlige priser var meget højere, end det er tilfældet i dag. Aftalen er i hovedsagen på out-of-the-money-basis for BE, og TFE’s tilgodehavende er på 85 mio. GBP.
(88)
Den anden vedrører swap-aftalen med Enron fra den 1. april 1996, som er et finansielt instrument baseret på forskellen mellem basispriserne i og uden for peak-perioder. BE indgik aftalen, før værket i Eggborough blev overtaget. Den skulle bruges som en sikring mod de udsving, som skyldes BE’s stigende handel med industri- og erhvervskunder. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at Enron har et tilgodehavende hos BE vedrørende denne out-of-the-money energiforsyningsaftale på 72 mio. GBP.
(89)
Den tredje vedrører en aftale med TPL, som BE overtog, da selskabet i 1999 overtog SWALEC. Aftalen blev oprindeligt underskrevet den 26. juni 1991. Aftalen er hovedsageligt på out-of-the-money-basis. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at TPL har et tilgodehavende vedrørende denne out-of-the-money-energiforsyningsaftale på 159 mio. GBP.
(90)
Som en del af omstruktureringspakken har BE besluttet at sikre et større salg af produktionen på mellemlangt sigt til faste priser. Ifølge den britiske regering vil gennemførelsen af denne strategi reducere udsvingene med hensyn til cash flowet og styrke virksomhedens rentabilitet på langt sigt.
(91)
Under den nye strategi vil terminssalg af produktionen til faste priser medføre, at virksomheden sælger en større del af sin produktion på forhånd til en fast pris de næste tre til fem år, således at BEPET kan fastsætte værdien af en større andel af den fremtidige produktion.
(92)
Den nye handelsstrategis vigtigste målsætninger er i) at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen gennem indgåelse af yderligere fastprisaftaler, ii) at bevare stabile salgskanaler for betydelige produktionsmængder og iii) at sikre en større kontantbeholdning for at råde over tilstrækkelige finansielle reserver.
(93)
Siden den nye strategi blev formuleret i begyndelsen af december 2002, er det lykkedes BE at sælge eller forlænge aftalerne vedrørende direkte levering af yderligere 14,8 TWh i perioden 2003 til 2006 gennem fornyelse af årlige aftaler og forlængelse af visse flerårige aftaler. I perioden indtil den 6. marts 2003 havde BE også ført forhandlinger med en række modparter inden for engrossalg vedrørende struktureret handel.
(94)
Den 6. februar 2003 blev der indgået en betydelig aftale med British Gas Trading Limited om salg af ca. 10 TWh om året indtil den 1. april 2007, hvoraf mere end halvdelen er til fast pris.
(95)
De nye aftaler med BNFL giver også BE en vis grad af risikoafdækning mod ændringer af elektricitetspriserne, da de priser, der skal betales for levering af AGR-brændsel og tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt AGR-brændsel, varierer alt afhængig af elektricitetspriserne. Med de nuværende markedspriser opnår BE ved hjælp af de nye aftaler med BNFL delvis risikoafdækning, for så vidt angår ca. 60 % af AGR-produktionen på ca. 58 TWh om året.
(96)
BE foreslår at fokusere på følgende målsætninger i forbindelse med strategien på mellemlangt sigt:
a)
Sikring af, at BE's kernekraftværker lever op til standarden for sikkerhed og ydelse på verdensplan.
b)
Forøgelse af sikkerheden parallelt med forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen.
c)
Reduktion af risiciene forbundet med udviklingen i elektricitetspriserne på engrosmarkedet i Det Forenede Kongerige, samtidig med at en pålidelig adgang til markedet bevares. Dette vil blive opnået ved hjælp af en kombination af aftalebetingelser samt adgang til fleksibel produktion gennem Eggborough og direkte levering, idet der primært fokuseres på sektoren for industri- og erhvervskunder.
d)
Udvikling af en overskudsgivende forretning inden for vedvarende energi, som skal støtte konkurrenceevnen inden for direkte levering.
e)
Et fortsat engagement i støtte til EU-støttede og sikkerhedsrelaterede aktiviteter i det tidligere Sovjetunionen og Østeuropa.
(97)
Den 23. december 2002 meddelte BE, at selskabet havde indgået en bindende principaftale om afhændelse af sin andel på 82,4 % i Bruce Power på følgende måde: 79,8 % til et konsortium bestående af Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust og TransCanada PipeLines Limited (tilsammen »Konsortiet«) og 2,6 % til Power Workers’ Union Trust No1 og The Society. Derudover gik Konsortiet ind på at overtage BE’s andel på 50 % i Huron Wind, et vindmølleprojekt i Ontario. Salget af Bruce Power og Huron Wind til Konsortiet blev afsluttet den 14. februar 2003. Handlen indbragte BE et kontantbeløb på 678 mio. CAD. Derudover forventer BE at modtage op til 140 mio. CAD på grundlag af eventualfordringer vedrørende genopstart af to Bruce A-enheder og fra spærrede konti (escrow accounts).
(98)
Overskuddet, som i første omgang er på 275 mio. GBP med fradrag af visse transaktionsomkostninger, er blevet indbetalt på en konto, der er godkendt af og til fordel for DTI i henhold til redningskreditaftalen.
(99)
Exelon Generation Company, LLC (»Exelon«) og British Energy Investment Ltd har indhentet forslag vedrørende deres respektive andele i AmerGen med henblik på salg af AmerGen. Den 22. december 2003 anerkendte BE’s aktionærer, at BE’s andel på 50 % i AmerGen afhændes til Exelon Generation Company LLC. BE modtog et kontantbeløb på ca. 277 mio. USD.
(100)
En antal lokale myndigheder har accepteret at udsætte betalingen af de skatter og afgifter, som de har til gode hos BE.
(101)
Ifølge de oplysninger, som de britiske myndigheder har fremsendt, drejer det sig om følgende myndigheder:
-
Lancaster City Council, for så vidt angår værket i Heysham og et beløb på 1 775 240 GBP.
-
Shepway District Council, for så vidt angår værket i Dungeness og et beløb på 578 524 GBP.
-
Hartlepool Borough Council, for så vidt angår værket i Hartlepool og et beløb på 447 508 GBP.
-
North Ayrshire Council, for så vidt angår værket i Hunterston og et beløb på 735 947 GBP.
-
East Lothian Council, for så vidt angår værket i Torness og et beløb på 765 986 GBP.
(102)
I alt blev betalinger på så meget som 4 303 205 GBP udsat fra november 2002 til februar 2003. For så vidt angår foranstaltning G, indbetalte BE hele beløbet i februar 2003, og morarenterne på 65 656,24 GBP blev betalt den 7. oktober 2003. Beregningen af renten er baseret på Kommissionens referencerentesats for Det Forenede Kongerige på 6,01 % indtil den 31. december 2002 og 5,42 % derefter.
c) De finansielle konsekvenser af omstruktureringspakken
(103)
De britiske myndigheder redegjorde for de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker, før de beskrev konsekvenserne af omstruktureringsplanen for BE’s rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af BE’s produktionsaktiviteter sondres der i meddelelsen mellem undgåelige og uundgåelige omkostninger forbundet med driften af BE’s værker. Kernekraftværker er karakteriseret ved meget høje uundgåelige omkostninger og relativt lave undgåelige omkostninger, navnlig marginale omkostninger på kort sigt. Ifølge de britiske myndigheder er det økonomisk set rationelt at drive kernekraftværker, da beslutningen om at producere er motiveret af omfanget af undgåelige omkostninger, og kernekraftværker har de laveste marginale omkostninger på kort sigt.
(104)
De britiske myndigheder gør således gældende, at hvis omstruktureringen af BE lykkes, vil virksomhedens struktur ikke være af en sådan art, at den giver underskud. Ifølge de britiske myndigheder kan man ved hjælp af planen løse de problemer, der ligger til grund for BE’s vanskeligheder, og opnå rentabilitet på langt sigt. Den vil navnlig forbedre BE’s handelsstrategi med henblik på at forsøge at afhjælpe den manglende risikoafdækning, fritage BE for nogle af de meget høje faste omkostninger ved at overtage de nukleare forpligtelser fra tidligere indgåede aftaler samt sætte virksomheden i stand til at opnå tilstrækkelige kontantreserver til sikring af aktiviteterne.
(105)
Formålet med BE’s omstruktureringsplan er at omstrukturere BE’s omkostninger og passiver og at etablere en stabil kapitalstruktur, således at BE fortsat kan drives som en rentabel enhed på langt sigt. For at BE kan betragtes som rentabel, går den britiske regering ud fra, at virksomheden set over en vis periode skal give overskud, have et positivt cash flow og være i stand til at finansiere sine aktiviteter løbende.
(106)
Følgende komponenter i omstruktureringsplanen blev udviklet med henblik på at nå målet vedrørende rentabilitet:
a)
Salg af BE’s andel i Bruce Power og AmerGen med henblik på at etablere en kontantbeholdning i virksomheden, øge virksomhedens styrke og reducere omfanget af dens erhvervsaktiviteter.
b)
Reduktion af BE’s løbende omkostninger gennem handelsforhandlinger med eksisterende betydelige kreditorer med henblik på afvikling af deres krav vedrørende tidligere aftaler og indgåelse af standstill-aftaler, indtil omstruktureringen gennemføres, som modydelse for udstedelse af nye gældsbeviser og aktier i BE efter omstruktureringens afslutning.
c)
Den britiske regering overtager omkostningerne forbundet med visse nukleare forpligtelser og nye handelsforhandlinger med BNFL vedrørende front end- og back end-aftaler om atombrændsel; de nye handelsaftaler med BNFL har også reduceret risiciene for BE forbundet med en ugunstig udvikling i elektricitetsprisen.
d)
Gennemførelse af en ny handelsstrategi for at reducere risiciene for BE forbundet med mængderne af elektricitet på engrosmarkedet og prisudviklingen.
(107)
Ifølge de britiske myndigheder er omstruktureringsplanen blevet udviklet med henblik på at tage hensyn til et af hovedkravene vedrørende rentabilitet, nemlig virksomhedens evne til at finansiere sine aktiviteter. Da virksomheden forventer vanskeligheder med at opnå finansiering på bank- eller obligationsmarkedet, navnlig i betragtning af det relativt begrænsede antal långivere, som er villige til at finansiere et kernekraftværk, skal omstruktureringsplanen betragtes som et alternativ til ekstern finansiering. Planen forudsætter etablering af en kontantbeholdning og styrkelse heraf. Denne kontantbeholdning skal sætte virksomheden i stand til at indgå aftaler om elektricitetshandel, hvor der kræves yderligere sikkerhedsstillelse, og at kunne bære en reduktion af kontantbeholdningen uden at skulle optage eksterne lån. Følgelig forudsætter omstruktureringsplanen oprettelse af to reserver: en reservekontantbeholdning til yderligere sikkerhedsstillelse og en reserve, der kan anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer. Selv om der altså skal etableres to separate reservebeholdninger, er det meningen, at disse reservers udformning skal tillade brug af den reserve, der skal anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer, hvis der stilles krav om yderligere sikkerhedsstillelse og vice versa. Dette skal give BE yderligere styrke.
(108)
BE har gennemført følgende tiltag for at forbedre sin likviditet:
a)
Reduktion af sæsonudsvingenes betydning gennem bedre styring af betalingsprofilerne, hvor det er muligt.
b)
Yderligere initiativer vedrørende omkostningsreduktion.
c)
Sikring af indtægter fra det direkte salg.
(109)
Derudover gennemgik BE en aktivitetsplanlægningsproces, som resulterede i ajourførte finansielle overslag, og virksomheden foretog også en detaljeret gennemgang af spørgsmål vedrørende værkets resultater.
(110)
I perioden indtil den 31. marts 2004 blev kontantbeholdningen styrket ved hjælp af to kilder: standstill-aftalerne (foranstaltning C) og afhændelse af aktiver (foranstaltning F) efter betaling af udestående forpligtelser i henhold til redningskreditaftalen.
(111)
De britiske myndigheder har udviklet tre finansielle scenarier for at tage hensyn til de variabler, som har særligt stort potentiale for at påvirke BE’s finansielle stilling: elektricitetsproduktion og elektricitetspriser. De finansielle overslag blev gennemgået af Deloitte & Touche, som fungerer som konsulenter for den britiske regering, for så vidt angår spørgsmål om økonomi og energimarkedet. De antagelser vedrørende produktionen og kapitalomkostningerne, som er inkorporeret i de forskellige aktivitetsplanlægnings-cases, er blev gennemgået af WS Atkins, som fungerer som teknisk rådgiver for BE og Citigroup, og af Stone & Webster Management Consultants, Inc., som fungerer som teknisk rådgiver for den britiske regering.
(112)
I forbindelse med gennemgangen er der blevet taget hensyn til tre vigtige ændringer, der er sket siden den oprindelige meddelelse i marts 2003: elektricitetsprisernes størrelse, programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet, som har til formål at forbedre kernekraftværkets pålidelighed, samt sikkerhedsstillelsen i forbindelse med handler.
(113)
Der er sket en betydelig udvikling i elektricitetspriserne i de seneste måneder. Ifølge de britiske myndigheder ligger elektricitetspriserne på nuværende tidspunkt på over 28 GBP/MWh sammenlignet med 16,4 GBP/MWh i marts 2003. Hovedårsagerne til ændringerne i prognoserne for elektricitetsprisen er bevægelserne i de underliggende brændselspriser (kul, gas og olie), de priser på fossilt brændsel, som er blevet indført ved den europæiske emissionshandelsordning, og kapacitetsreservernes omfang.
(114)
BE’s kernekraftværker har historisk set været mindre effektive end værkerne i andre lande. De ældste værker har lidt under underinvestering, og alle værkerne har et stort potentiale for forbedringer og en stor risiko for udfald på kort sigt. BE har derfor udarbejdet genopretningsplaner for værkerne. Fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet kommer fra ændringer af virksomhedskulturen og organisationen samt øgede investeringer i kapital og personale. Dette burde med tiden medføre, at værkerne bliver mere pålidelige, og at produktionen øges.
(115)
BE har også taget hensyn til de betydeligt øgede krav til sikkerhedsstillelse, som er blevet gjort gældende på det seneste, og som skyldes stigningen i markedspriserne.
(116)
For at fastlægge betydningen af alternative antagelser vedrørende elektricitetsproduktion og -priser for BE’s finansielle stilling har BE taget udgangspunkt i henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk vurdering, hvor der tages hensyn til udviklingen i elektricitetspriserne, fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet samt forventningerne vedrørende sikkerhedsstillelse:
a)
Den optimistiske vurdering, som er grundlag for BE’s budget for året og anvendes til fastlæggelse af præstationsmålsætninger; den svarer stort set til den optimistiske vurdering, der beskrives i beslutningen om at indlede proceduren.
b)
En situation med en ny notering, som danner grundlag for offentliggørelse i offentlige erklæringer og det prospekt, der udstedes ved noteringen; det skal opfattes som »bankfinansiering«. Priserne i forbindelse med den nye notering er fastlagt på grundlag af den forventede priskurve og under anvendelse af en markedsmodel, som tager hensyn til BE’s forventninger til brændselsomkostninger og priserne på kul.
c)
Den »realistiske worst case« (RWC), som svarer til den pessimistiske vurdering og tager hensyn til usikkerheden med hensyn til priser og produktion; RWC-priserne er baseret på en priskurve udviklet af BE.
(117)
Den britiske regering har anvendt virksomhedens talmæssige angivelser af spillerum som grundlag for vurderingen af BE's rentabilitet. De er nået frem til følgende prognose for perioden 2005-2010:
Tabel 5
Talmæssige angivelser af spillerum
(mio. GBP)
Situation med ny notering/Bankfinansiering
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Likviditetsreserve
[…] (14)
Betydningen af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af svage punkter med hensyn til kontantbeholdning, produktion og sikkerhedsstillelse (13)
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
RWC/Pessimistisk vurdering
Likviditetsreserve
Betydning af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
(118)
De britiske myndigheder har også forelagt den forventede resultatopgørelse for perioden 2005-2009, for så vidt angår situationen med en ny notering.
Tabel 6
Resultatopgørelse i situationen med en ny notering
Prognose med tidshorisont på fem år
Resultatopgørelse
2005
2006
2007
2008
2009
Produktion på kernekraftværkerne i TWh
[…]
Indtægter
Salg af produktionen
Andre former for salg
Indtægter i alt
Driftsomkostninger
Brændselsomkostninger
Personaleudgifter
Materialer og tjenesteydelser
Kapital anført på resultatopgørelsen
Afskrivning og amortisation
Samlede driftsomkostninger
Driftsresultat
Bidrag fra nye forretningsaktiviteter (overskud før skat og renter)
AmerGen (inden opjustering)
Overskud før finansieringsudgifter og skat
Finansieringsudgifter
Opjustering (netto)
Nettorenter og andre finansieringsudgifter
Samlede finansieringsudgifter
Overskud før skat
17
171
186
336
355
Minoritetsinteresser (andel af overskud før skat)
0
0
0
0
0
Overskud før skat (og betalinger til staten)
17
171
186
336
355
Bevægelser i betalingerne til staten
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Overskud før skat (og ekstraordinære omkostninger)
17
75
53
130
199
Ekstraordinære omkostninger
4 068
0
0
- 40
0
Overskud før skat (efter ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
90
199
Skat
0
0
0
- 26
- 87
Overskud efter skat og ekstraordinære omkostninger (før skat på ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
64
112
Kilde: BE.
Note: Tallene for 2004 og 2005 er blevet udarbejdet på pro forma-basis (dvs. for at forbedre sammenligneligheden; af regnskabsmæssige hensyn afspejler brændselsomkostningerne og tallene for opjusteringen
(119)
Denne vurdering viser, at overskuddet før skat, minoritetsinteresser, betalinger til den britiske regering og ekstraordinære omkostninger steg fra 17 mio. GBP i 2005 til mellem 171 mio. GBP og 355 mio. GBP i de efterfølgende år. I 2005 vedrører de ekstraordinære omkostninger, at det i regnskabet medtages, at den britiske regering forpligter sig til at betale de nukleare forpligtelser, der er nævnt under foranstaltning A.
(120)
Overskuddet før skat reduceres betragteligt af bidragene til NLF fra 2005. Disse bidrag udgør dog 65 % af det cash flow, som er til rådighed efter betaling af renter og afdrag, og skal ikke betales, hvis der er tale om et negativt cash flow, eller der er behov overførsler for at opretholde en kontantbeholdning af det omfang, der er fastlagt i målsætningen.
(121)
En analyse af BE’s finansielle overslag viser, at i situationen med en ny notering forventes den omstrukturerede virksomhed at skabe et overskud og cash flows, der muliggør, at der kan betales renter og afdrag til de forskellige interessenter, og at det forventes, at der ydes betragtelige bidrag til afviklingen af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukningsforpligtelserne, før der kan udbetales et afkast til aktionærerne.
3. Begrundelse for at indlede proceduren
(122)
I sin beslutning om at indlede proceduren noterede Kommissionen, at omstruktureringsplanen medfører, at BE opnår en selektiv konkurrencemæssig fordel inden for en sektor, hvor der er samhandel i EU. Foranstaltning A og G omfatter direkte de britiske centrale og lokale myndigheders budgetter og dermed offentlige midler. Der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Det er endvidere muligt, at foranstaltning B og i det mindste til dels foranstaltning C omfatter offentlige midler, fordi det statsejede selskab BNFL ikke handler efter det markedsøkonomiske investorprincip. Det synes derfor at fremgå, at disse foranstaltninger også udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(123)
Kommissionen vurderede støtten på basis af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(124)
På basis af denne vurdering nærede Kommissionen betænkeligheder med hensyn til støttens forenelighed med Fællesmarkedet på følgende områder:
(125)
Kommissionen betvivlede, at planen resulterer i reetablering af rentabiliteten i BE inden for en rimelig tidsfrist. Nogle af foranstaltningerne har en meget lang tidshorisont (indtil mindst 2086). Endvidere ser det ud til, at forbedringen i BE’s situation udelukkende skyldes ekstern støtte, fra regeringen og de vigtigste kreditorer, frem for nogen fysisk intern omstrukturering. Hvis der er tale om statsstøtte, kan genforhandlingen af forsynings- og forvaltningspriserne med BNFL endvidere betragtes som livslang driftsstøtte til nuklearanlæg, som vil være i strid med kravet om, at BE alene skal konfrontere markedet efter omstruktureringen, og med forureneren-betaler-princippet.
(126)
Kommissionen betvivlede, at støtten kan godkendes, uden at der tilbydes kompensationsforanstaltninger for at udligne støttens virkning på konkurrenterne. Kommissionen erkendte i denne forbindelse, at der sandsynligvis ikke er nogen eller kun lidt strukturel overkapacitet på det relevante marked. Kommissionen fandt imidlertid, at der i betragtning af markedets meget konkurrenceprægede karakter og det betydelige støttebeløb sandsynligvis vil være behov for kompensationsforanstaltninger, hvis støtten skal være forenelig med det indre marked, selv om disse foranstaltninger ikke består i en definitiv nedlukning af kraftværker.
(127)
Kommissionen betvivlede, at støtten er begrænset til et minimum. Kommissionen noterede i denne forbindelse, at planen omfatter en mekanisme, hvorved BE deltager i omstruktureringsomkostningerne med en procentsats af virksomhedens frie cash flow. I betragtning af navnlig de store usikkerhedsmomenter med hensyn til støttens størrelse var Kommissionen på dette stadium ikke i stand til at vurdere, om denne støtte er begrænset til et minimum på dette stadium.
(128)
På baggrund af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der var tvivl med hensyn til, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i rammebestemmelserne, og hvorvidt den støtte, som den britiske regering allerede havde indrømmet eller agtede at indrømme BE, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(129)
I samme beslutning tilføjede Kommissionen også, at beslutningen om at indlede proceduren ikke berører anvendelsen af Euratom-traktaten. Visse foranstaltninger, navnlig foranstaltning A og B, skal vurderes på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. Derfor anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om at forelægge alle oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltning A og B, på baggrund af formålet med Euratom-traktaten.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(130)
Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede procedurer og inden for den frist, der blev fastsat i forbindelse med offentliggørelsen, modtog Kommissionen kommentarer fra 20 tredjeparter, herunder BE selv. De kan opsummeres således:
(131)
BE understreger, at der på grund af den måde, som elektricitetsmarkedet fungerer på, og kernekraftværkernes økonomiske struktur er tale om en usædvanlig sag.
(132)
BE påpeger, at omkostningerne vedrørende tidligere aktiviteter i form af BE’s nukleare forpligtelser ikke længere kunne bæres af BE på grund af det betydelige fald i elektricitetspriserne, der har været i Det Forenede Kongerige. I omstruktureringsplanen kræves det også, at BE betaler en stor del af omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter. Med hensyn til nedlukningsomkostningerne og de øvrige nukleare forpligtelser, som ikke er omfattet af de nye aftaler med BNFL, vil der blive ydet et bidrag gennem NDF/NLF. Andre foranstaltninger, som påvirker BE og selskabets investorer, omfatter salget af BE’s aktiver i Nordamerika, de tidligere aktionærers tab af hele deres investering, forliget med de tidligere investorer samt udstedelsen af nye obligationer.
(133)
BE understreger, at udbetaling af et engangsbeløb ikke vil være hensigtsmæssigt, navnlig fordi en del af udgifterne først vil opstå i en meget fjern fremtid. Afvisning af BE’s omstruktureringsplan, fordi den en gang for alle fritager BE for visse klart afgrænsede forpligtelser, som ganske vist ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt, ville skabe præcedens mod godkendelse af omstruktureringsstøtte, som nødvendiggøres af omkostninger forbundet med tidligere aktiviteter.
(134)
BE mener ikke, at der kan drages slutninger på baggrund af en sammenligning af ordningerne med de privatejede kreditorer. Navnlig hvad angår BNFL, ville en betydelig del af virksomhedens kerneforretning blive truet og muligvis blive urentabel, hvis driften af BE’s værker blev urentabel.
(135)
BE understreger, at BNFL indtog en ekstremt kompromisløs holdning og sandsynligvis kun i sidste ende gjorde indrømmelse af frygt for, at BE ellers ville blive insolvent. De betingelser, som blev fastlagt ved genforhandlingen, var efter BE’s mening et markedsøkonomisk minimum for en virksomhed, som ville fremstå med en vis styrke efter omstruktureringen. Ifølge BE kan Kommissionen have misforstået det kommercielle indhold af de nye aftaler med BNFL som følge af, at den har misforstået kendsgerningerne og navnlig forløbet. BE har forelagt et bilag til sin meddelelse, hvori virksomheden redegør for grundene til, at den ikke finder priserne i de nye aftaler specielt gunstige.
(136)
BE minder om, at det problem, som omstruktureringsplanen skal løse, hovedsageligt er, at BE ikke længere kan bære omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter i en situation, hvor elektricitetspriserne på engrosmarkedet er meget lavere. Ifølge BE findes der en hensigtsmæssig løsning på dette problem i omstruktureringsplanen.
(137)
Med hensyn til støttepakkens virkninger for konkurrencen hævder BE, at fordi BE's kernekraftværkers kortsigtede marginalomkostninger er så meget lavere end alle andre grundbelastningselværkers kortsigtede marginalomkostninger, vil BE’s kernekraftværker altid være i drift. Men det præcise omfang af BE’s kortsigtede marginalomkostninger er irrelevant for fastlæggelsen af elektricitetspriserne, som afspejler den marginale leverandørs kortsigtede marginalomkosntinger.
(138)
BE forklarer, at kernekraftværker teknisk og økonomisk set er ufleksible, og at drift af sådanne værker som andet end grundbelastningselværker er uøkonomisk. Hvad angår handelsstrategien, forklarer BE, at de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker har tendens til at få BE til at fokusere på at sælge sin produktion på forhånd på markedet for langsigtede terminsaftaler.
(139)
Efter BE’s mening er der ikke overkapacitet med hensyn til elektricitetsproduktion i Det Forenede Kongerige. Hvad angår kompensationsforanstaltninger, hævder BE, at det ville være økonomisk uhensigtsmæssigt at lukke BE’s kernekraftværker for tidligt i forhold til planen, da formålet med støttepakken er at bevare BE’s kapacitet inden for kernekraftproduktion, som, hvad angår elektricitetsproduktion, er den mest omkostningseffektive kapacitet på det britiske marked og har det lavest mulige undgåelige ressourceforbrug. Derudover ville det krænke den britiske regerings ret til at vælge energiforsyningskilder i Det Forenede Kongerige og øge emissionen af miljøskadelige gasser i atmosfæren.
(140)
BNFL er et offentligt ejet selskab i kernekraftsektoren. Det leverer og oparbejder eller deponerer BE’s AGR-atombrændsel. Ud over brændselskredsløbsaktiviteterne driver BNFL også nogle få Magnox-kernekraftværker, og selskabet medvirker også ved tegning af kernekraftværker.
(141)
I BNFL’s meddelelse fokuseres der på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning B og C omfatter støtte til BE. BNFL meddeler, at alle BNFL’s tiltag, hvad angår BE’s omstruktureringsplan, fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke indeholder støtteelementer.
(142)
BNFL forklarer, at på råd fra deres økonomiske rådgivere (NM Rothschild & Sons Limited - »Rothschild«) konkluderede BNFL allerede i april 2002, at en »hensigtsmæssig redningspakke« af værdi for BNFL var at foretrække frem for BE’s insolvens på grund af BNFL’s sårbare stilling som BE’s største kreditor, manglen på sikkerhed og svaghederne forbundet med virksomhedens retsstilling. BNFL tilføjer dog, at bestyrelsen godkendte en omstrukturering af de eksisterende aftaler med BE, på betingelse af at BE ikke skulle forblive solvent for enhver pris, og af at det i forbindelse med alle de pakker, som skulle foreslås BE, skulle dokumenteres, at de var kommercielt fordelagtige for BNFL, da BNFL’s egen balance udviste et underskud.
(143)
BNFL fremlægger oplysninger om rækken af forslag og modforslag fra hver side samt om Rothschilds holdning til dem. BNFL giver også en meget detaljeret redegørelse for rækkefølgen og indholdet af de drøftelser, der fandt sted mellem BE og BNFL, og denne viser, at BNFL allerede gav udtryk for vilje til at hjælpe BE, før BE henvendte sig til den britiske regering med anmodningen om hjælp, men indså, at dette ville være umuligt uden en omfattende omstruktureringsplan. Drøftelserne begyndte allerede i maj 2000, hvor BE - uden held - første gang anmodede om anvendelse af den nødklausul, der findes i aftalerne. Der blev indledt nye drøftelser i 2002.
(144)
BNFL understreger også, at virksomheden ikke deltog i drøftelserne mellem BE og den britiske regering. På grundlag af analysen fra virksomhedens uafhængige juridiske og økonomiske rådgivere konkluderede BNFL, at gennemførelse af en omstrukturering med henblik på at opnå solvens var i dens bedste forretningsmæssige interesse, og den nåede til enighed med BE om de endelige vilkår den 28. november 2002. Det var først, efter at den var nået til enighed med BE om de endelige vilkår, at den fik kendskab til enkelthederne vedrørende den britiske regerings engagement.
(145)
På baggrund af sammenligningen mellem vilkårene fra den 3. september og de endelige vilkår konkluderer BNFL, at der er betydelige ligheder mellem de to sæt af vilkår, og at det endelige resultat var betragteligt tættere på BNFL’s udgangspunkt end på BE’s.
(146)
BNFL redegør for sin vurdering af de forretningsmæssige fordele for virksomheden ved en omstrukturering med henblik på at opnå solvens sammenlignet med BE’s insolvens på grundlag af en analyse udarbejdet af dens økonomiske og juridiske rådgivere. Den peger på, at BNFL ville løbe betydelige risici, hvis BE blev insolvent, navnlig fordi der var en stor udokumenteret långivning mellem de enkelte virksomheder i BE-gruppen, og fordi BNFL’s aftaler med BE på mange måder var enestående og der derfor kun i begrænset omfang kunne trækkes på erfaringerne fra tidligere tilfælde af insolvens. Derudover ville den britiske regering skulle spille en central rolle, for så vidt angår følgerne af insolvensen, da den er den eneste kreditor, som har sikkerhed i BE’s kernekraftværker. BNFL kunne dog ikke få adgang til oplysninger om den britiske regerings sandsynlige tilgang til en eventuel insolvensbehandling.
(147)
Mens BNFL’s rolle som BE’s hovedleverandør muligvis kunne forventes at give virksomheden en stærk forhandlingsposition i forbindelse med en insolvensbehandling, blev dens mulighed for på troværdig vis at true med at stoppe leveringen af varer og tjenesteydelser til BE undermineret af en række faktorer. BNFL bemærker navnlig, at BNFL som BE’s største enkelte kreditor ville lide det største økonomiske tab, hvis BE’s kernekraftværker skulle lukkes som følge af, at denne trussel blev ført ud i livet. Derudover er det tvivlsomt, om den på lovlig vis kunne opsige aftalerne og returnere brugt brændsel og affald, som den allerede havde modtaget, til BE, da dette ville være i modstrid med Det Forenede Kongeriges lovgivning om nuklear sikkerhed. Sluttelig var BNFL som en ansvarlig virksomhed, der leverer tjenesteydelser inden for kernekraft, nødt til at levere tjenesteydelser til BE, i det omfang at det ville være farligt, herunder muligvis også for tredjeparter, at stoppe leveringen.
(148)
Inden for rammerne af BNFL’s analyse af BE’s insolvens blev der fokuseret på tre mulige konsekvenser: lukning af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre inddrivelse af en minimal del af tilgodehavendet, BNFL's overtagelse af ejerskabet af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre, at også alle BE’s nukleare forpligtelser overtages, hvilket er meget risikabelt og uinteressant, samt den britiske regerings overtagelse af ejerskabet, samtidig med at de eksisterende kreditorer anmodes om at acceptere meget betydelige afskrivninger.
(149)
Følgelig syntes den foreslåede omstrukturering med henblik på at opnå solvens at være den forretningsmæssigt mest interessante løsning, da den reducerer den risiko, som BNFL løber på grund af BE, og sikrer større og sikrere indtægtskilder for BNFL end i tilfælde af insolvens. BNFL skønnes derfor at have handlet som enhver anden privat kreditor.
(150)
Sluttelig sammenlignede BNFL den andel af deres tilgodehavende, som andre større kreditorer tilsammen kunne inddrive, med den andel, den selv kunne inddrive, for at sikre, at vilkårene medførte, at BNFL fik en rimelig aftale. For at beskytte sin stilling yderligere sørgede BNFL også for, at de endelige vilkår kom til at omfatte en klausul om, at de foreslåede indrømmelser ophæves, hvis andre større kreditorer tilbydes gunstigere vilkår end BNFL. Rothschild ajourførte sin analyse, efter at de nærmere vilkår, som BE skulle aftale med sine øvrige større kreditorer, var blevet fastlagt, og analysen bekræftede, at BNFL’s ordninger faktisk ikke var ringere end de øvrige større kreditorers. Ydermere vil ingen af de reviderede ordninger træde i kraft, før omstruktureringen er gennemført i sin helhed.
(151)
Hvad angår foranstaltning C, oplyser BNFL, at det med bistand fra Rothschild blev kontrolleret, at virksomheden ikke giver afkald på mere end de øvrige betydelige kreditorer i forbindelse med gældsmoratoriet. Da BNFL blev opmærksom på, at andre kreditorer opnåede gunstigere vilkår end BNFL i henhold til standstill-aftalerne (BNFL’s stilling kunne ganske vist ikke sammenlignes direkte med de øvrige større kreditorers stilling), overvejede virksomheden, om den skulle forsøge at få genforhandlet aftalen og anmode om betaling af renter. Den konkluderede, at det var usandsynligt, at BE kunne betale renter til BNFL og skabe et overskud i standstill-perioden, som var stort nok til, at omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne fortsætte. Ydermere ville BNFL på trods af sin stilling i henhold til standstill-aftalerne samlet set opnå inddrivelse af en større del af sit tilgodehavende, hvis omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne iværksættes.
(152)
BNFL oplyser, at beslutningen om at indgå aftaler med BE var BNFL’s egen beslutning og ikke et krav fra den britiske regerings side. At BNFL er en offentligt ejet virksomhed giver ikke grundlag for at hævde, at BNFL’s beslutninger kan tilegnes den britiske regering. Selv om den britiske regering er BNFL’s eneste aktionær, er BNFL uafhængig af den britiske regering, for så vidt angår de daglige forretningsmæssige aktiviteter, og det er et krav, at virksomheden drives på kommercielt grundlag. BNFL redegør for sin retlige status ved hjælp af et supplerende dokument. BNFL tilføjer, at i hele den periode, hvor der blevet ført forhandlinger med BE, har BNFL holdt sin aktionær (DTI (det britiske handels- og industriministerium)) underrettet om drøftelserne med BE. Den beskriver dette som en typisk forretningsmæssig situation, hvor en virksomhed har en kontrollerende aktionær. DTI gjorde BNFL opmærksom på, at det kun ville godkende (under BNFL’s ordninger for virksomhedsstyring med DTI) reviderede ordninger med BE, som var på et kommercielt grundlag for BNFL.
(153)
Greenpeace Limited er den britiske afdeling af Greenpeace International, der som to af sine hovedaktiviteter arbejder for at stoppe brugen af kernekraft og at fremme brugen af rene og vedvarende energikilder i Det Forenede Kongerige.
(154)
Greenpeace hævder, at ved at lægge et loft på BE’s bidrag til finansieringen af de nukleare forpligtelser udgør foranstaltning A uberettiget driftsstøtte til BE og/eller BE’s aktionærer, da den gør BE mere attraktiv for investorerne på markedet.
(155)
Ifølge Greenpeace udgør foranstaltning B og C uberettiget driftsstøtte, da de medfører, at BNFL, som fungerer eller skønnes at fungere som staten eller på statens vegne, yder vedvarende støtte, idet:
a)
BNFL er en virksomhed i krise, som kun overlever på grund af statsstøtte
b)
BNFL deltog sammen med regeringen og BE i de tresidede forhandlinger, som førte til udarbejdelsen af omstruktureringspakken, umiddelbart efter at BNFL selv havde afvist at ændre betingelserne i aftalerne med BE; Greenpeace har derfor anmodet Kommissionen om at bede BNFL forelægge kopier af interne BNFL-dokumenter, så det kan fastslås, om BNFL deltog i BE’s drøftelser med den britiske regering
c)
aftalerne under alle omstændigheder er mangelfulde, hvad angår reelt kommercielt indhold; BNFL's aftaler med BE er ikke og har aldrig været handelsaftaler og ligner mere en kunstig ordning, som har til formål at sikre BNFL en fast indtægt; omstruktureringspakken vil fortsat sikre BNFL denne fast indtægt
d)
de genforhandlede prisfastsættelsesvilkår ikke afspejler de faktiske omkostninger forbundet med den leverede tjenesteydelse, men er derimod afhængige af engrospriserne; da de fordele, som aftalerne giver, er vedvarende og baseret på en tidsubestemt aftale, er støtten en langsigtet hjælp til BE og ikke en engangsforeteelse, som har til formål at genetablere virksomhedens rentabilitet; der er derfor tale om »driftsstøtte« og ikke »omstruktureringsstøtte«, hvilket ikke kan være foreneligt med fællesmarkedet.
(156)
Greenpeace deler alle Kommissionens betænkeligheder og konkluderer, at støtten er uforenelig med EF-traktaten. Organisationen understreger navnlig, at omstruktureringsstøtten ikke kun ville have betydning for de eksisterende operatører, men også ville afholde nye konkurrenter fra at træde ind på markedet, fordi andre etablerede virksomheder og nye virksomheder forhindres i at udnytte deres potentiale. Støtte til operatører inden for kernekraft ville ydermere være i modstrid med regeringens erklæring vedrørende brug af forskellige energikilder, herunder vedvarende energikilder.
(157)
Hvad angår spørgsmålet om overkapacitet, mener Greenpeace, at den »planlægningsmargin«, som de ansvarlige for det nationale strømforsyningsnet anvender til planlægning af den fremtidige produktion, som er nødvendig for opretholdelse af en sikkerhedsmæssigt forsvarlig kapacitet, ikke er det relevante udgangspunkt for en vurdering af, hvorvidt der er overkapacitet på markedet. Ifølge Greenpeace er det sandsynligt, at der findes en betydelig strukturel overkapacitet på det pågældende marked, og denne forventes at stige.
(158)
Greenpeace betvivler, at lukning af nogle af BE’s værker ville medføre større udgifter for skatteyderne, da det er tvivlsomt, om BE formår at bidrage til at betale det udestående, som virksomheden allerede har. Greenpeace tilføjer, at der på kort sigt ikke er grund til at betvivle, at Det Forenede Kongerige skulle kunne nå sine målsætninger i henhold til Kyoto-protokollen.
(159)
Greenpeace oplyser, at i henhold til de rapporter, organisationen har ladet udarbejde, er det både praktisk muligt og sikkert at lukke kernekraftværker med det samme eller efterhånden. Greenpeace konkluderer, at delvis eller gradvis lukning af BE’s værker kan medføre, at der bliver behov for en mindre omfattende støtte.
(160)
Ifølge Greenpeace udelukker Euratom-traktaten ikke en analyse af statsstøtte under EF-traktaten. I fraværet af sektorregler for støtte til kernekraftindustrien i Euratom-traktaten bør de generelle bestemmelser om statsstøtte i EF-traktaten derfor finde anvendelse. Greenpeace citerer i den forbindelse de forenede sager 188 og 190/80 Frankrig m. fl. mod Kommissionen (16). Greenpeace hævder endvidere, at støtteforanstaltningerne kun vedrører forhold, der reguleres af Euratom-traktaten, i det omfang, at de vedrører sikkerheden ved nukleare anlæg eller sikkerhedsaspekterne ved nedlukning. Greenpeace konkluderer, at de pågældende foranstaltninger er unødvendige for at nå de fastlagte mål, og at vedvarende driftsstøtte af enhver art ikke kan betragtes som nødvendig for at bevare sikkerheden under forhold, hvor der findes en sikker og realistisk mulighed for en gradvis total eller delvis lukning af BE’s værker. Ifølge Greenpeace burde Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (17).
(161)
Powergen er en af de største aktører i elektricitetssektoren i England og Wales. Virksomheden står for 11 % af produktionskapaciteten (BE står for 14 %) og leverer betydelige mængder til store industri- og erhvervskunder samt smv'er og private husstande. Den ejes af E-ON.
(162)
Powergen er imod støttepakken. Den hævder, at støtten vil give BE mulighed for at fortsætte driften af sine kernekraftværker, som ellers ville være blevet lukket. I den sammenhæng er Powergen uenig med de britiske myndigheder i, at driften af værkerne ville fortsætte under alle omstændigheder. Powergen frygter, at støtten vil give BE mulighed for at tilbyde kunstigt lave priser med henblik på at vinde markedsandele på markedet for levering til store kunder og komme ind på markedet for levering til private husstande. BE vil muligvis også få mulighed for at finansiere investeringer inden for produktion på andre værker end kernekraftværker.
(163)
Med hensyn til kompensationsforanstaltninger ønsker Powergen at blive hørt, før der gennemføres kompensationsforanstaltninger, og virksomheden foreslår tre muligheder:
(164)
For det første fremskyndelse af lukningen af atomreaktoren Dungeness B til april 2004. Ifølge Powergen vil markedet have tilstrækkelig tid til at opbygge den kapacitet, som derved mistes, for at bevare en tilstrækkelig margin, hvis den fremskyndede lukning offentliggøres tilstrækkeligt tidligt.
(165)
For det andet øremærkning af støtten gennem et forbud mod overførsel af støtten mellem BE's tabsgivende aktiver (AGR-værkerne) og andre dele af BE's forretning, opdeling af BE's afdeling for produktion og levering i separate enheder med separate regnskaber samt gennemførelse af specifik kontrol af BE’s udgifter for at sikre, at beløb, som staten har udbetalt med henblik på finansiere de nukleare forpligtelser, ikke anvendes til andre formål. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen.
(166)
For det tredje forebyggelse af konkurrenceforvridning på detailmarkedet for elektricitet ved at forbyde BE at sælge elektricitet til priser under kostprisen (udgifterne til køb af elektricitet på engrosmarkedet plus andre salgsrelaterede omkostninger), indførelse af et loft over BE’s andel af markedet for levering til industri- og erhvervskunder (der foreslås et loft på 20 %) samt et forbud mod at gå ind på nye detailmarkeder for BE. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen, og deres effektivitet bør underkastes en gennemgang af Kommissionen fem år efter gennemførelsen.
(167)
Med hensyn til genetablering af rentabiliteten hævder Powergen, at de scenarier, som de britiske myndigheder har anvendt til vurdering af BE’s fremtidige rentabilitet, er for optimistiske, navnlig hvad angår BE’s værkers kapacitet set i forhold til tidligere fastlagte benchmarks.
(168)
Sluttelig mener Powergen, at det er velkendt, at statsstøttereglerne i EF-traktaten finder anvendelse på den nukleare industri uanset bestemmelserne i Euratom-traktaten. Powergen henviser til den samme sag fra 1990, som Greenpeace henviser til.
(169)
InterGen er et verdensomspændende elproduktionsfirma med aktiviteter i hele verden. Det står for 2 % af produktionskapaciteten i England og Wales og har to værker, som er i drift, og et, som er under konstruktion (BE står for 14 %). Det sælger det meste af produktionen på engrosmarkedet og en del på grundlag af langtidsaftaler. Firmaet er også at finde på gasmarkedet. Det ejes af Shell og Bechtel i fællesskab.
(170)
InterGen hævder, at der er grund til at være bekymret for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige, og at den nukleare sikkerhed kunne forvaltes af bobestyrere. Firmaet henleder Kommissionens opmærksomhed på, at støtten til BE har skadet og fortsat skader InterGen, og at andre af InterGens konkurrenter som f.eks. Teeside Power Limited, som er blandt BE’s kreditorer, også begunstiges i forhold til InterGen inden for rammerne af omstruktureringsplanen. InterGen mener, at firmaet og dets associerede virksomhed bør modtage skadeserstatning, hvis Kommissionen godkender støtten.
(171)
Denne tredjepart hævder, at rapporter i pressen, som har været offentliggjort tidligere, viser, at før BE’s omstrukturering var prisen for oparbejdning på ca. 1 000 GBP pr. kg tungmetal. BNFL og BE har aftalt en pris på ca. 150 GBP pr. kg tungmetal efter BE’s omstrukturering, hvilket er 85 % under prisen i den oprindelige aftale. Det tilføjes, at det oprindeligt var aftalt mellem BNFL og BE, at priserne skulle være baseret på omkostninger plus avance, hvilket betyder, at grundbelastningselværkernes kunder kun kunne opnå oparbejdning på grundlag af en aftale, hvis de accepterede (pro rata) betaling af alle omkostningerne forbundet med oparbejdningen plus en avance. Hvis de oparbejdningsomkostninger, som er aftalt med grundbelastningselværkernes kunder, kun dækker omkostninger med en pris på 1 000 GBP pr. kg tungmetal, medfører dette, at den nye pris, der nu er blevet aftalt med BE, langt fra kan dække omkostningerne. Selv hvis der er tale om nye aftaler, beløber prisen sig til 1 000 GBP pr. kg. tungmetal (2003-priser).
(172)
Denne tredjepart konkluderer, at disse priser tyder på, at BNFL ikke har fulgt det markedsøkonomiske investorprincip i forbindelse med sine forhandlinger med BE, med mindre BNFL også vil være villig til at tilbyde andre kunder disse gunstige vilkår.
(173)
Drax er den største producent af elektricitet fra kulfyrede værker i Vesteuropa. Virksomheden indgik tidligere i AES Corporation, som er en energiproduktionskoncern baseret i USA, der beskæftiger sig med produktion, distribution og levering af elektricitet i hele verden. Den 5. august overlod AES Corporation kontrollen af Drax til sine kreditorer. Den 30. august 2003 bekendtgjorde Drax, at virksomheden havde indgået eksklusivaftale med International Power PLC om deltagelse i omstruktureringen af Drax.
(174)
Ifølge Drax udgør foranstaltning A, B og G alle statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Drax er enig i, at foranstaltning D, E og F ikke udgør statsstøtte. Ifølge Drax er det vanskeligt at foretage et skøn over støttebeløbets størrelse. Hvad angår foranstaltning A, mener Drax, at beløbet kan være betydeligt større, end det skønnes på nuværende tidspunkt, navnlig fordi der ikke foreligger en oversigt over nedlukningsforpligtelserne i Det Forenede Kongerige, og at det er usandsynligt, at BE vil komme til at bidrage til at dække omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser. Den britiske regering vil i sidste ende altid bære ansvaret for back end- og nedlukningsforpligtelserne. Den britiske regering vil aldrig tillade, at BE’s forretning slår fejl. Ifølge Drax bør skattefritagelsen som sådan anmeldes som støtte.
(175)
Med hensyn til genforhandlingen af aftalerne med BNFL mente Drax, at ingen privat investor nogensinde ville være gået ind på forretningsmæssigt set så dårlige vilkår, som forpligter virksomheden til tab nu og i fremtiden uanset nødklausulen og det forhold, at BE er dens største kunde. Det er tydeligt, at genforhandlingen forværrede BNFL’s stilling betragteligt. Den vil medføre en reduktion af den faste årlige betaling vedrørende aftalen om levering af brændsel på mellem 5 mio. GBP og 20 mio. GBP om året. Dette synspunkt bekræftes af BNFL’s regnskab for 2004. Derudover fremgår det, at selv om BE skulle blive sat under administration, ville BE’s værker fortsætte driften og have det samme behov for levering af brændsel, forvaltningstjenesteydelser samt oparbejdning og bortskaffelse af brugt brændsel. Spørgsmålet bør derfor være, om administratoren ville have været i stand til at opnå de samme vilkår hos BNFL. Derudover ville BNFL kunne forfølge andre forretningsmuligheder, hvis omfanget af forretningerne med BE blev reduceret. BNFL er ikke organiseret på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip. Følgelig udgør foranstaltning B statsstøtte.
(176)
Ifølge Drax udgør standstill-aftalen i foranstaltning C også statsstøtte, da BNFL i modsætning til de øvrige deltagende kreditorer ikke får renter i standstill-perioden.
(177)
Drax kommenterede også støttepakkens forenelighed med det indre marked. Drax er ikke i tvivl om, at BE er et firma i vanskeligheder. Drax mener dog, at BE’s manglende risikoafdækning udelukkende skyldtes ledelsens besynderlige beslutning om at afhænde forretningsområdet detailsalg. Ydermere kunne BE have reduceret sine omkostninger ved at lukke nogle af eller alle sine værker, da det er dyrere at drive kernekraftværker end at lukke dem midlertidigt.
(178)
Hvad angår genoprettelse af rentabiliteten, er den foreslåede plan ifølge Drax ikke nogen rigtig omstruktureringsplan. BE’s stilling er i øvrigt og vil altid være anderledes end konkurrenternes stilling. Virksomheden vil fortsætte med at producere elektricitet og sælge det på markedet uanset prisen og vil konstant presse prisen ned til skade for alle andre konkurrenter.
(179)
Drax mener ikke, at det er rigtigt af den britiske regering at bruge de kortsigtede marginalomkostninger som udtryk for BE’s rentabilitet. Omstruktureringen medfører, at BE slipper for at betale størstedelen af de omkostninger, som et kernekraftværk har. En virksomheds beslutning om at gå ind på et bestemt marked eller fortsætte med at konkurrere på markedet vil afhænge af, om den set over en periode af en vis længde kan dække sine gennemsnitlige omkostninger og opnå et rimeligt afkast på sin investering. Dette er ikke tilfældet for BE, som ikke løber nogen forretningsmæssig risiko.
(180)
Med hensyn til støttens varighed mener Drax, at støtte til forpligtelser med ubestemt varighed, som rækker så langt ind i fremtiden, ikke er forenelig med rammebestemmelserne. Det hævdes også, at løbende driftsstøtte ikke kan betragtes som værende begrænset til den mindst mulige støtte. Hvad angår BE’s eget bidrag, bemærker Drax ydermere, at der er usikkerhed med hensyn til overskuddet fra salget af aktiver, og at BE’s bidrag til NLF stammer fra det støttede cash flow, som ikke kan tages i betragtning.
(181)
Hvad angår overkapacitet og kompensation til kreditorerne, bemærker Drax, at den kapacitetsmargin på 20 %, der er anført i beslutningen om at indlede proceduren, kun vedrører spidsbelastningsefterspørgselen om vinteren. Ifølge NGC er kapacitetsmarginen på 20,3 % over den gennemsnitlige spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren. Ifølge Drax vil det, uanset hvem der driver BE, være en rationel beslutning at lukke for en del af produktionskapaciteten i sommermånederne. Dette ville resultere i en nettobesparelse.
(182)
Ifølge Drax kunne en række kompensationsforanstaltninger og/eller ændringer af omstruktureringsplanen til en vis grad sikre, at omstruktureringen er forenelig med rammebestemmelserne og giver konkurrenter, som ikke modtager støtte, kompensation. Drax foreslår følgende:
a)
BE udelukkes fra det konkurrenceprægede marked gennem oprettelse af en ordning, hvor det er obligatorisk at købe elektricitet fra kernekraftværker til en fast pris, i stil med forpligtelsen vedrørende vedvarende energi (Renewable Obligation). BE kan aldrig blive omstruktureret således, at virksomheden kan konkurrere på de vilkår, der gælder for konkurrenter, der ikke modtager støtte. Hvis BE’s produktion ikke kan udelukkes fra markedet, ville den bedste løsning være, at BE’s produktion adskilles fra det konkurrenceprægede marked. Prisen på elektricitet produceret på et kernekraftværk ville skulle reguleres og kunne fastsættes på grundlag af kapitaludgifterne og andre traditionelle parametre for prisregulering. Dette ville være svaret på den britiske regerings bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden og den nukleare sikkerhed, og der ville ikke længere forekomme nogen konkurrenceforvridning.
b)
Reduktion af varigheden og afbalancering af risikoen forbundet med BNFL’s aftaler til fordel for BNFL.
c)
Afhændelse af Eggborough.
d)
Forbud mod yderligere overtagelser eller en dominerende position på markedet.
e)
Opnåelse af tilsagn fra den britiske regerings side om engangsprincippet (one time, last time).
(183)
Drax kommenterede også forholdet mellem Euratom-traktaten og EF-traktaten. Målene i EF-trakaten og Euratom-traktaten supplerer hinanden og er ikke i modstrid med hinanden ifølge Drax.
(184)
Der blev også modtaget kommentarer fra Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) - TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (»CIA«) (20), John Hall Associates (»JHA«) (21), the Energy Intensive Users Group (»EIUG«) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (»TVO«) (25), National Grid Transco (26), the Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (»EECL«) (28), the Energy Information Centre Ltd (»EIC«) (29), Major Energy Users' Council Ltd (»MEUC«) (30) og yderligere en tredjepart, som ønsker at være anonym.
(185)
TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC og MEUC giver alle udtryk for, at de er bekymrede for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige og hævder, at nedlukning af BE’s kernekraftværker vil skabe risiko for strømafbrydelser og derfor være i modstrid med forbrugernes interesser. Nogle af disse understreger, at lukning af BE’s kernekraftværker vil gøre det vanskeligt for Det Forenede Kongerige at leve op til forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen, da fortsat drift af værkerne bidrager til, at der anvendes forskellige energikilder. De hævder, at de økonomiske omkostninger forbundet med at lade BE gå konkurs langt overstiger omkostningerne forbundet med omstruktureringen, og at støtten er nødvendig.
(186)
Den anonyme tredjepart hævder, at BE anvender statsstøtten til en aggressiv indsats for at vinde markedsandele ved hjælp af dumpingpriser. Den anonyme tredjepart henviser til tilfælde, hvor BE angiveligt tilbød priser, der lå 10-15 % under konkurrenternes. Det hævdes, at det ikke kan lade sig gøre, at tilbyde sådanne priser uden statsstøtte, og det kan derfor ikke hævdes, at disse priser bidrager til genetablering af virksomhedens rentabilitet.
(187)
Ifølge TVO bør det på grundlag af de vanskeligheder, som BE har oplevet, ikke konkluderes, at kernekraft ikke kan være konkurrencedygtig på et liberaliseret elektricitetsmarked.
(188)
Ifølge National Grid Transco er den nuværende kapacitetsmargin i England og Wales mindre end oprindeligt planlagt og kan ikke betragtes som strukturel overkapacitet. Ifølge National Grid Transco er der ikke tale om overkapacitet, før der er en overkapacitet på over 20 %. National Grid Transco forudser, at sikkerhedsmarginen vil være på under 20 % mindst indtil 2006 i et optimistisk scenarium. I et pessimistisk scenarium vil sikkerhedsmarginen hele tiden være på under 20 % og endda falde til 8,5 % i 2009. National Grid Transco konkluderer, at hvis der skulle blive anmodet om lukning af et værk som kompensationsforanstaltning, skal de relevante markedsdeltagere have meddelelse herom i god tid i forvejen (tre til fire år), således at der på markedet kan tages højde for lukningen.
(189)
Ifølge EECL er alle elektricitetsproducenter (ikke kun BE) blevet ramt af de lave engrospriser på elektricitet i Det Forenede Kongerige. EECL er ikke enig med de britiske myndigheder i, at de kortsigtede marginalomkostninger skal bruges som benchmarks, når de handelsforvridende virkninger af støtten skal fastlægges, da disse omkostninger ikke afspejler et givet værks rentabilitet på mellemlangt til langt sigt. Ifølge EECL er markedspriserne på elektricitet til levering i fremtiden den bedste indikator for strukturel overkapacitet på markedet.
IV. BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE OM INDLEDELSE AF PROCEDUREN
(190)
De britiske myndigheder meddelte Kommissionen, at de lokale skatter sluttelig blev betalt med normal rente.
(191)
Som indledende kommentar anfører de britiske myndigheder, at, selv hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltning B omfatter støtte, sikrer aftalernes udformning, at midlertidige økonomiske fordele, som BE måtte opnå, automatisk vil blive krævet tilbagebetalt med renter, hvis der ikke bliver givet tilladelse til støttepakken. De nye aftaler indeholder bestemmelser om, at disse ikke får varig gyldighed, hvis der ikke gives tilladelse til støttepakken.
(192)
Derudover fremsætter Det Forenede Kongerige bemærkninger vedrørende overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BE, som enhver anden privat kreditor ville have gjort. Navnlig understreger de britiske myndigheder, at de vilkår, som BNFL accepterede, ikke kan betragtes som gunstigere end de vilkår, som en privat kreditor i en lignende situation ville have accepteret. Ifølge Det Forenede Kongerige er det nødvendigt at vurdere, om BNFL optrådte på samme måde som private kreditorer i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne og som defineret af Domstolen i afgørelsen i sagen vedrørende DM Transport (31).
(193)
Ifølge Det Forenede Kongerige ser det ud til, at Kommissionen har misforstået begivenhedernes rækkefølge. Ifølge de britiske myndigheder modsatte BNFL sig ikke brug af nødklausulen, men gav i modsætning til Kommissionens overbevisning udtryk for, at virksomheden var villig til at overveje mulige ændringer af de eksisterende aftaler, før det blev bekendtgjort, at BE havde påbegyndt forhandlinger med den britiske regering. Efter drøftelser med BE stod det dog klart, at BNFL ikke med rimelighed kunne fremsætte et tilbud, som isoleret set ville kunne være en løsning på BE’s finansielle krise. Udvikling af en mere omfattende omstruktureringsplan medførte, at forhandlingerne mellem BE og BNFL kunne genoptages, og der blev opnået enighed om en række vilkår, som i stort omfang svarede til vilkårene i BNFL’s oprindelige tilbud. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor.
(194)
Det Forenede Kongerige tilføjer, at BNFL som den eneste tilbageværende kommercielle leverandør af tjenesteydelser inden for atombrændselskredsløbet i Det Forenede Kongerige ville være særligt udsat i tilfælde af BE's insolvens; virksomheden ville ikke umiddelbart have nogen fast indtægt fra deponering eller oparbejdning af de store mængder AGR-brændsel, som den allerede har modtaget, og begrænset udsigt til at kunne inddrive sit udestående i forbindelse med insolvensbehandlingen. Den ville have skullet forhandle om en ny aftale vedrørende brugt brændsel med kuratoren eller regeringen med en betydelig usikkerhed med hensyn til omfanget af løbende indtægter. Stillet over for samme risiko, forstyrrelser og usikkerhed ville en privat kreditor ifølge Det Forenede Kongerige utvivlsomt have tilstræbt at komme til at deltage i en omstrukturering, som nødvendigvis ville have omfattet genforhandling af aftalerne med BE med henblik på at maksimere de samlede indtægter og at sikre genoprettelse af BE’s rentabilitet.
(195)
Ifølge Det Forenede Kongerige medførte det forhold, at BNFL er offentligt ejet, ydermere ikke, at BNFL af den grund handlede på et mindre kommercielt grundlag. Det Forenede Kongerige understreger, at BNFL er et aktieselskab i henhold til selskabsloven fra 1985 (Companies Act) i Storbritannien. Det har en bestyrelse bestående af ledere, som deltager i de forretningsmæssige aktiviteter, og eksterne bestyrelsesmedlemmer med ledelsesmæssig erfaring fra andre aktiviteter i den private sektor. BNFL’s bestyrelse har pligt til at handle uafhængigt og i virksomhedens interesse. Det Forenede Kongerige tilføjer, at den britiske regering ikke forsøgte at påvirke BNFL til at træffe beslutninger, som ikke var baseret på forretningsmæssige motiver.
(196)
Sluttelig har Det Forenede Kongerige forelagt en analyse af kreditorens krav og de tilgodehavender, som vil blive delvist indfriet inden for rammerne af omstruktureringspakken.
(197)
De britiske myndigheder konkluderer, at det ikke kan siges, at foranstaltning B omfatter statsstøtte.
(198)
Ifølge Det Forenede Kongerige finder mange af de argumenter, der findes i betragtning 191 til 197, vedrørende foranstaltning B i lige så høj grad anvendelse på foranstaltning C. Det Forenede Kongerige understreger navnlig, at det er nødvendigt at se BNFL’s optræden i sammenhæng med virksomhedens særlige situation som BE’s største kreditor og med BE som BNFL’s største kunde. På baggrund af de nuværende langvarige handelsforbindelser mellem de to og omfanget af BE’s udestående med BNFL er det ikke overraskende, at standstill-aftalen vedrørende dette udestående, udgør den absolut største andel af den fordel, som BE opnår i kraft af standstill-aftalerne. En privat kreditor i samme situation som BNFL - som særligt udsat i tilfælde af BE’s insolvens - ville efter al sandsynlighed have handlet på tilsvarende vis.
(199)
Ifølge Det Forenede Kongerige er det forkert at sammenligne standstill-aftalerne med BNFL på den ene side med standstill-aftalerne med alle de andre private kreditorer på den anden side. Uden en eller flere af de betydelige kreditorers deltagelse ville ordningerne som helhed ikke kunne fungere. Det Forenede Kongerige har forelagt en sammenligning af alle BE’s udestående gældsbeløb med hver enkelt parts bidrag til standstill-aftalerne og konkluderer, at BNFL rent faktisk bidrager med mindre som en procentdel af sit tilgodehavende end de fleste af de privatejede kreditorfirmaer.
(200)
De britiske myndigheder gør opmærksom på, at det i punkt 32 i rammebestemmelserne ikke kræves, at støtteforanstaltningerne er af begrænset varighed. Det kræves, at varigheden af omstruktureringsplanen er så kort som mulig, og at rentabiliteten på langt sigt genoprettes »inden for et rimeligt tidsrum«. Ifølge Det Forenede Kongerige synes hensigten med rammebestemmelserne at være, at støtten skal tildeles en gang for alle, og at den ikke må udgøre løbende driftsstøtte. Hensigten er ikke at udelukke støtte til afvikling af forpligtelser med mere langsigtede konsekvenser.
(201)
Det Forenede Kongerige oplyser, at omstruktureringen vil blive afsluttet, at rentabiliteten vil blive genoprettet inden for en rimelig tidshorisont, og at støtten tildeles en gang for alle, selv om BE’s forpligtelser er af mere langsigtet karakter. BE vil være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. I situationen med en ny notering vil BE's rentabilitet være genoprettet i 2005. Det er hensigten med omstruktureringsplanen, at BE skal kunne stå alene uden yderligere støtte i form af ordninger med den britiske regering, når omstruktureringen er gennemført. Hvis virksomheden skaber reservebeholdninger af dette omfang, er det tilstrækkeligt til at sikre rentabilitet, selv hvis den realistiske worst case bliver aktuel, fremgår det af omstruktureringsplanen.
(202)
Hvad angår fritagelse for løbende omkostninger, minder den britiske regering om, at regeringen kun har påtaget sig at dække forpligtelser, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, alt brugt PWR-brændsel og driftsaffald samt andre dermed relaterede forpligtelser. Det Forenede Kongerige oplyser, at de forpligtelser vedrørende brugt brændsel, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. I henhold til tilladelsen til at drive kernekraftværker er BE forpligtet til at forvalte dette brændsel, og følgelig vil virksomheden pådrage sig omkostninger i den forbindelse. Disse omkostninger kan derfor ikke undgås.
(203)
En lignende argumentation kan anvendes, for så vidt angår nedlukningen af værker. For så vidt angår disse omkostninger, vil BE via indbetalinger til Nuclear Decommissioning Fund bidrage til nedlukningen af reaktorer, og følgelig bidrager den i betydelig grad til de overordnede nedlukningsomkostninger.
(204)
Hvad angår forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, oplyser Det Forenede Kongerige, at disse forpligtelser kun vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Forpligtelserne forbundet med brugt PWR-brændsel vedrører alle de forpligtelser, som er opstået på grund af det PWR-brændsel, der er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren. Hvad angår fremtidige forpligtelser, vil BE bidrage med 150 000 GBP for hvert ton PWR-brændsel, der påfyldes Sizewell B efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Der er blevet fastsat benchmarks for bidragets størrelse på grundlag af omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel med henblik på at dække alle fremtidige omkostninger forbundet med PWR-brændsel. De øvrige forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, vedrører forskellige former for affald, der ikke stammer fra brændsel, og som er forbundet med driften af BE’s værker, og forventes ikke at blive særligt store.
(205)
Omkostningerne forbundet med nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, ligger stort set fast, og BE har kun meget begrænsede muligheder for at øge dem i betydeligt omfang som følge af den normale drift af værkerne. Alle betydelige forøgelser af forpligtelserne, der skyldes ændringer af driftsprocedurerne, som BE vælger at gennemføre med henblik på at opnå økonomiske fordele, eller skyldes manglende overholdelse af en minimumspræstationsnorm, skal dækkes af BE selv. Derudover er det vigtigt at bemærke, at selv om regeringen direkte dækker de af BE’s forpligtelser, der er indgået aftale om, har regeringens støtte til nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, form af en garantiforpligtelse. Det Forenede Kongerige mener derfor ikke, at foranstaltning A bør kategoriseres som vedvarende fritagelse for løbende omkostninger. Den regnskabsmæssige behandling af foranstaltning A, som på BE’s balance optræder som et aktiv, er i overensstemmelse med denne konklusion. BE modtager ikke vedvarende støtte, fordi foranstaltning A ikke på nogen måde vedrører BE’s løbende aktiviteter, og de omkostninger, som foranstaltning A dækker, skal afholdes uanset varigheden og omfanget af BE's fremtidige aktiviteter.
(206)
Hvad angår foranstaltning B, accepterer Det Forenede Kongerige ikke, at den udgør statsstøtte.
(207)
Det Forenede Kongerige hævder også, at det er forkert at betragte foranstaltning A som uacceptabel, fordi den fritager BE fra en del af virksomhedens »forureneren betaler-forpligtelser«. I henhold til omstruktureringsplanen vil BE betale for de forureningsomkostninger, som de fremtidige aktiviteter medfører. Derudover vil virksomheden bidrage til de forureningsomkostninger, der er opstået tidligere, gennem sin mekanisme til deling af det frie cash flow og sine andre bidrag til NLF. Uden regeringens indsats ville BE blive insolvent og ude af stand til at dække fremtidige »forureneren betaler-forpligtelser«.
(208)
Det Forenede Kongerige udtaler sig også om de betænkeligheder, som Kommissionen giver udtryk for i sin beslutning om at indlede proceduren med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt genopretningen af BE’s rentabilitet kan siges hovedsageligt at være på grundlag af interne ressourcer. Det Forenede Kongerige fremfører, at hovedårsagen til BE’s nuværende problemer, er virksomhedens manglende evne til betale sine uundgåelige forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter samt lovkrav og minimumssikkerhedskrav. Det Forenede Kongerige fremfører, at de interne foranstaltninger, som BE har truffet, ikke desto mindre er af et ikke ubetydeligt omfang. BE har solgt sin andel i Bruce Power og AmerGen og er i færd med at gennemføre en omfangsrig intern omstrukturering, som vil omfatte […]. Virksomheden har også øget andelen af aftaler, som indgås på mellemlangt sigt til faste priser, herunder med store industri- og erhvervskunder, med henblik på at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen på engrosmarkedet. Derudover er virksomhedens mest betydningsfulde interne foranstaltning genforhandlingen af aftalerne vedrørende levering af brændsel og forvaltning af brugt brændsel med BNFL.
(209)
Sluttelig mener Det Forenede Kongerige, at det af rammebestemmelserne fremgår, at der skal være balance mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, men ikke at virksomheden selv skal kunne genoprette rentabiliteten uden støtte fra statens side.
(210)
Efter at have mindet om, hvorfor det er umuligt at give en præcis kvantificering af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser, fremførte de britiske myndigheder, at det i dette tilfælde ikke er nødvendigt at kende støttens præcise omfang eller at afgøre, hvilke foranstaltninger der udgør støtte, for at kunne tage stilling, om støtten i pakken er begrænset til et minimum. Regeringens indsats, som dækker klart afgrænsede kategorier af forpligtelser, er af afgørende betydning for omstruktureringspakken og genoprettelsen af BE’s rentabilitet. De britiske myndigheder hævdede, at omfanget af den støtte, som BE modtager, er strukturelt minimeret gennem salget af aktiver (Bruce Power og AmerGen), reduktion af forpligtelser over for kreditorer, BE’s fortsatte bidrag til dækning af virksomhedens nukleare forpligtelser, andre interne omkostningsreducerende foranstaltninger og den mekanisme, hvorigennem BE i fremtiden vil bidrage til dækningen af nukleare forpligtelser med 65 % af virksomhedens frie cash flow.
(211)
De britiske myndigheder mindede om de argumenter, der blev forelagt i meddelelsen, og hvoraf det fremgik, at støtten ikke har betydning for konkurrencesituationen, da den ikke har betydning for BE’s marginale omkostninger på kort sigt, som er afgørende for den daglige drift af et værk. På baggrund af ajourførte data og sammenligninger med andre medlemsstater mindede de også om, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet, hvorfor der ifølge de britiske myndigheder ikke bør indføres kompensationsforanstaltninger.
V. DET FORENEDE KONGERIGES BEMÆRKNINGER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(212)
De britiske myndigheder fokuserer i forbindelse med deres bemærkninger på de kommentarer, hvori der gives udtryk for uenighed med Det Forenede Kongeriges synspunkter, og der gøres også opmærksom på kommentarer, hvori der gives udtryk for enighed.
(213)
De britiske myndigheder gentager først deres argumentation, for så vidt angår BE’s kortsigtede marginalomkostninger, og deres udtalelse om, at støttepakken ikke får betydning for konkurrenterne. Denne argumentation støttes yderligere af tallene vedrørende BE’s tilbud på markedet for direkte levering, som viser, at BE ikke har noget incitament til ikke at maksimere overskuddet gennem prisfastsættelse på grundlag af marginalomkostningerne. Derefter bemærker de britiske myndigheder, at BE ikke har noget incitament til at bevare værker på markedet, som ikke kan få dækket deres undgåelige omkostninger. I den forbindelse forelægger de en omkostningsanalyse, som på grundlag af realistiske antagelser vedrørende priserne på elektricitetsmarkedet skal bevise, at Dungeness B-værket reelt får dækket sine undgåelige omkostninger.
(214)
Derefter gentager de britiske myndigheder, at de ikke mener, at der er strukturel overkapacitet på markedet. De anfører, at Powergen havde genåbnet en række værker før vinteren 2003-2004, hvilket tyder på, at Powergen selv mener, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet. De britiske myndigheder gentager, at de ikke mener, at der er behov for kompensationsforanstaltninger og redegør for deres holdning til hver enkelt foranstaltning foreslået af Powergen.
(215)
De britiske myndigheder gentager derefter deres holdning til foranstaltning B og C og understreger navnlig, at BNFL havde benyttet ekstern rådgivning. De hævder, at Powergens holdning til disse foranstaltninger er baseret på fejlagtige antagelser vedrørende datoerne.
(216)
For så vidt angår rentabilitet, er de britiske myndigheder uenige i Powergens syn på pålideligheden af BE’s værker, og de har forelagt Kommissionen en rapport fra en ekstern konsulent, som havde til formål at kontrollere hypotesen om rentabilitet.
(217)
Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at hvis elektricitetspriserne skulle stige igen, ville tilbagebetalingsmekanismen, i modsætning til hvad Powergen hævder, sikre, at BE ikke tildeles unødvendig støtte.
(218)
De britiske myndigheder deler ikke Greenpeaces opfattelse af, at støtten bør undersøges som støtte til aktionærer. En sådan teori ville medføre, at enhver form for støtte til et aktieselskab ville udgøre støtte til aktionærerne. De britiske myndigheder oplyser, at BE’s aktionærer eftergiver 97,5 % af deres andel i BE’s egenkapital.
(219)
De britiske myndigheder gentager, at BNFL efter deres mening ikke handlede under pres fra regeringen i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne med BE, og bemærker, at BNFL's egen detaljerede redegørelse for hændelsesforløbet, som også blev sendt til Kommissionen, ville underbygge dette. Uddraget af BE’s rapport fra 2002/2003 og artiklen i »The Business« vedrørende sammenbruddet i forhandlingerne mellem BNFL og BE i august/begyndelsen af september 2002 fortolkes fejlagtigt af Greenpeace som et tegn på, at BNFL senere handlede under pres fra regeringen. Rapporten og artiklen ville derimod godtgøre, at BNFL ikke var rede til at deltage i BE’s planer, uden at andre kreditorer ydede et tilsvarende bidrag. De britiske myndigheder bemærker, at BNFL allerede havde forelagt de interne dokumenter, som Greenpeace foreslog, at Kommissionen skulle anmode om. Hvad angår de aftaler mellem BE og BNFL, som ifølge Greenpeace er udformet med henblik på at give BNFL en garanteret fast indtægt, bemærker de britiske myndigheder, at de fleste af disse aftaler blev underskrevet eller genforhandlet, efter BE var blevet privatiseret, og at regeringen derfor ikke kan have pålagt BE disse aftaler. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at forbindelsen mellem BNFL’s indrømmelser og elektricitetspriserne er dokumentation for, at BNFL handlede ud fra forretningsmæssige interesser, idet virksomheden krævede, at BE skulle have andel i de eventuelle fordele og ikke det modsatte.
(220)
De britiske myndigheder gentager deres syn på anvendelsen af »forureneren betaler-princippet« i denne sag. De mener, at Greenpeace intet nyt tilføjede i denne sammenhæng.
(221)
Hvad angår støttens betydning for konkurrencen, udtaler de britiske myndigheder først, at de er uenige i Greenpeaces synspunkt om, at støttepakken medfører, at en ineffektiv producent bevares på markedet. BE kan ikke betragtes som en ineffektiv producent, da virksomhedens undgåelige omkostninger er blandt de laveste på markedet. Dens problemer hænger sammen med forpligtelser, der vedrører tidligere aktiviteter. Ydermere gentager de britiske myndigheder, at støtten ikke forårsager konkurrenceforvridning og derfor ikke afholder andre fra at forsøge sig på markedet.
(222)
De britiske myndigheder anfører, at Greenpeaces bemærkninger om overkapacitet var fejlbehæftede, fordi de var baseret på forældede prognoser, NGTranscos benchmarks for kapacitetsmargin blev fejlfortolket, der blev anvendt forkerte tal vedrørende den nuværende kapacitetsmargin, kun det mest optimistiske af de tre mulige fremtidsscenarier blev taget i betragtning, og der blev ikke taget hensyn til vanskelighederne forbundet med genåbning af visse værker.
(223)
Derefter sætter de britiske myndigheder spørgsmålstegn ved de økonomiske forudsætninger i Greenpeaces argumenter vedrørende betydningen af den eventuelle lukning af BE’s værker for skatteyderne. De oplyser, at Greenpeace selv anerkendte, at denne lukning ville øge elektricitetspriserne. Ydermere viste en undersøgelse gennemført af Deloitte & Touche, at fremskyndet lukning af et enkelt kernekraftværk kan medføre yderligere omkostninger. Fremskyndet lukning af mere end et værk ville medføre endnu flere omkostninger på grund af den begrænsede kapacitet på Sellafield-værket, som anvendes til behandling af radioaktivt materiale. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at begge de rapporter, der er vedlagt Greenpeaces bemærkninger (udarbejdet af Large & Associates og ILEX), er baseret på forældede kapacitetstal fra NGTransco og for optimistiske hypoteser. De vedlægger deres bemærkninger en modekspertise vedrørende rapporterne udarbejdet af George Yarrow og Tim Keyworth fra DKY Limited.
(224)
Sluttelig anholder de britiske myndigheder på grundlag af ovenstående Greenpeaces udsagn om, at støtten ikke er af et rimeligt omfang.
(225)
For det første er de britiske myndigheder uenig med Drax i, at støttepakken viser, at den britiske regering aldrig vil lade BE gå konkurs. De gentager, at pakken kun gennemføres, hvis regeringen accepterer, at der er udsigt til, at BE’s rentabilitet kan genoprettes.
(226)
Hvad angår foranstaltning A, gentager de britiske myndigheder, at den britiske regering ikke vil overtage alle BE’s nedlukningsforpligtelser, men kun dække de manglende indbetalinger til NLF. Hvad angår overslaget over omkostninger i forbindelse med foranstaltning A, bemærker Det Forenede Kongerige, at et krav om, at der overhovedet ikke må være usikkerhed med hensyn til beregningen, ville gøre det umuligt at give støtte til så langsigtede forpligtelser, hvilket ville medføre en urimelig anvendelse af statsstøttereglerne og være i modstrid med målsætningerne i Euratom-traktaten. De britiske myndigheder afviser også Drax’ påstand om, at der er tale om en statsgaranti, fordi den britiske regering bærer det endelige ansvar for nuklear sikkerhed i henhold til internationale aftaler, og gentager, at den britiske rigsrevisions engagement i den forbindelse er irrelevant, da den er uafhængig af regeringen.
(227)
Hvad angår foranstaltning B, bemærker de britiske myndigheder, at BNFL’s bemærkninger modsiger Drax’ udtalelse om, at BNFL ville klare sig lige så godt, hvis BE skulle blive insolvent. De gentager også, at genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE blev gennemført på normale markedsvilkår. Hvad angår foranstaltning C, anfører de britiske myndigheder, at BE's fritagelse for betaling af renter til BNFL i standstill-perioden skal ses som en del af hele BNFL’s engagement i omstruktureringsplanen snarere end som et separat element, da pakken blev forhandlet som en helhed. Som helhed stiller pakken ikke BNFL dårligere end BE’s øvrige kreditorer.
(228)
Hvad angår foranstaltning G, gentager de britiske myndigheder, at de tidligere har forelagt dokumentation for, at BE sluttelig har betalt skatter og afgifter, inkl. renter.
(229)
Hvad angår omstruktureringsplanens forenelighed med rammebestemmelserne, er de britiske myndigheder uenige med Drax i, at planen ikke vil medføre genoprettelse af BE's konkurrenceevne, fordi BE ikke vil dække alle virksomhedens nuværende undgåelige og uundgåelige omkostninger. De britiske myndigheder gentager, at hvis BE skal overleve, er det nødvendigt, at virksomheden fritages for en del af fortidens byrder - de uundgåelige omkostninger. Men så snart dette er sket, vil BE igen blive konkurrencedygtig, da virksomheden ikke kun vil blive i stand til at betale alle sine løbende omkostninger, men også til at yde et betydeligt bidrag til de uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. Økonomisk set er det derfor mere effektivt at drive BE’s kernekraftværker videre, således at der kan opnås et bidrag til betalingen af uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. En fremskyndelse af lukningen af BE’s værker ville rent faktisk medføre flere omkostninger.
(230)
De britiske myndigheder afviser Drax’ påstand om, at støtten vil tilskynde BE til at sælge på markedet uanset prisen. De hævder, at som grundbelastningselværk har BE ikke nogen produktionsreserve, som kan sælges, hvis prisen reduceres. Virksomheden er derimod interesseret i at sælge sin produktion til den højest mulige pris. BE’s obligationsejere og aktionærer vil også sikre, at BE maksimerer sit overskud, da det være til deres fordel.
(231)
De britiske myndigheder afviser også Drax påstand om, at omstruktureringsplanen har en for lang varighed. De oplyser, at kravet i rammebestemmelserne rent faktisk er, at BE’s rentabilitet skal genoprettes inden for en rimelig tidshorisont. Ifølge dem vil virkningen af foranstaltning A, som ifølge de britiske myndigheder er den eneste, der udgør statsstøtte, umiddelbart fremgå af BE’s balance.
(232)
Med hensyn til overkapacitet på markedet anfører de britiske myndigheder, at Drax’ vurdering er baseret på forældede tal og en fejl med hensyn til det benchmark, som NGTransco anvender for kapacitetsmarginen. De økonomiske fordele ved Drax' forslag om at lukke kernekraftværkerne om sommeren er tvivlsomme, og det kunne også give anledning til betænkeligheder vedrørende den nukleare sikkerhed og forsyningssikkerheden. De britiske myndigheder undersøger derefter de fire kompensationsforanstaltninger og konkluderer, at gennemførelse heraf enten ville kunne forstyrre balancen i omstruktureringsplanen eller påvirke BE’s muligheder for genoprettelse af rentabiliteten.
(233)
De britiske myndigheder oplyser, at den pris, som denne tredjepart nævner (ca. 1 000 GBP/kgU), vedrører priserne i aftalerne om forvaltning af brugt brændsel fra grundbelastningselværker. Aftalerne vedrørende grundbelastningselværker var det første sæt af aftaler, som BNFL underskrev med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE. Det var hensigten med disse aftaler, at de skulle omfatte de fleste af de faste omkostninger forbundet med BNFL’s anlæg til forvaltning af brugt brændsel. Senere - efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker - underskrev BNFL med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE, aftaler omfattende trinvist stigende beløb, som ikke længere skulle omfatte et omkostningselement forbundet med tilbagebetalingen af faste omkostninger. Priserne i de nye aftaler blev fastsat til […], hvilket er en pris, som er meget lavere end den, som denne tredjepart har anført. En relevant sammenligning af de priser, som BNFL har krævet af BE før og efter genforhandling af deres ordninger, skal snarere end på priserne i aftalerne vedrørende brændsel til grundbelastningselværker være baseret på priserne i de aftaler, der blev indgået efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker, da det er disse priser, som var gældende i perioden lige før genforhandlingen.
(234)
De britiske myndigheder accepterer ikke EECL’s påstand om, at offentliggørelsen af støttepakken har fået engrospriserne til at falde yderligere. Ifølge de britiske myndigheder var spotpriserne svingende både før og efter den britiske regerings offentliggørelse af sit engagement i redningen af BE den 9. september 2002. Der var dog ikke tale om et kraftigt fald. Terminspriserne blev stort set ikke påvirket. Sluttelig steg terminspriserne på elektricitet fra grundbelastningselværker til levering i sommeren 2004 efter september 2003 på trods af vedtagelsen af omstruktureringspakken.
(235)
De britiske myndigheder anholder derefter EECL’s bemærkning om, at de britiske myndigheder fejlagtigt baserer deres konklusion på den forudsætning, at BE ville træffe beslutning om, hvorvidt kernekraftværkerne skulle lukkes, på grundlag af en undersøgelse af deres kortsigtede marginalomkostninger frem for deres undgåelige omkostninger. De britiske myndigheder undersøgte rent faktisk støttepakkens betydning for BE’s undgåelige omkostninger og dokumenterede, at disse forblev noget under terminspriserne, hvilket er det rette grundlag for, at en operatør kan beslutte at undlade at lukke et værk.
(236)
Sluttelig gentog de britiske myndigheder deres argumenter vedrørende fravær af overkapacitet på markedet.
(237)
De britiske myndigheder udtaler, at de er uenige i InterGens synspunkt om, at den nødvendige forsyningssikkerhed ville kunne opnås via en garantiordning med bobestyreren, selv hvis BE var insolvent. De britiske myndigheder anfører herefter, at rammebestemmelserne ikke indeholder bestemmelser om nogen form for økonomisk erstatning af den type, som Intergen mener at have krav på. Hvad angår de forskellige typer af ordninger mellem BE og virksomhedens kreditorer, herunder bl.a. Intergen, TFE og Centrica, anfører de britiske myndigheder, at der er tale om komplekse ordninger, som alle blev gjort til genstand for kommercielle forhandlinger før omstruktureringen. De vedrører ikke statsstøttepakken.
(238)
De britiske myndigheder har forelagt kvantitative oplysninger, som har til formål at dokumentere, at BE’s priser i segmentet for produktion, der sælges som direkte levering, konsekvent har ligget over engrospriserne, og at BE opnåede mindre end 20 % af de ordrer, som virksomheden afgav bud på, hvilket modbeviser denne tredjeparts påstand om, at BE tilbudte urealistisk lave priser. De britiske myndigheder gentager, at de mener, at BE som producent af elektricitet fra grundbelastningselværker ikke har nogen interesse i at tilbyde kunstigt lave priser.
VI. VURDERING
(239)
En del af de pågældende foranstaltninger vedrører spørgsmål, som er omfattet af Euratom-traktaten, og skal derfor vurderes i overensstemmelse hermed (32). Men i det omfang foranstaltningerne ikke er nødvendige for eller er mere vidtrækkende end Euratom-traktatens målsætninger eller forvrider eller truer med at forvride konkurrencen på det indre marked, skal de vurderes på grundlag af EF-traktaten.
1. Euratom-traktaten
(240)
De foranstaltninger, der er til vurdering, særlig foranstaltning A og B, ville få betydning for finansieringen af nukleare forpligtelser og behandlingen af brugt brændsel. Inden for nuklearindustrien er korrekt og forsvarlig drift ensbetydende med udgifter til nedlukning og affaldsforvaltning. En af nuklearindustriens vigtigste opgaver er at beskytte mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Kommissionen har bemærket, at disse to led i den nukleare kæde får stadig større betydning for arbejdstagernes og befolkningens sikkerhed.
(241)
Euratom-traktaten tager behørigt hensyn til denne målsætning, samtidig med at den sigter mod at skabe »betingelserne for udviklingen af en stærk kerneenergiindustri, der vil kunne stille store mængder energi til rådighed …«. Disse målsætninger gentages i Euratom-traktatens artikel 1, hvori det hedder, at »Fællesskabet har til opgave gennem skabelsen af de nødvendige betingelser for den hurtige dannelse og udvikling af en kerneenergiindustri at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne«. Som det fremgår af den grønbog, Kommissionen offentliggjorde for nylig - »Towards a European strategy for the security of energy supply« (COM (2002) 321 final of 22 June 2002) (foreligger ikke på dansk) - er denne målsætning også relevant i dag. I Euratom-traktatens artikel 2, litra b), hedder det endvidere, at til opfyldelse af sin opgave skal Fællesskabet indføre ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvåge deres anvendelse. I Euratom-traktatens artikel 2, litra e), hedder det også, at Fællesskabet ved passende kontrol skal garantere, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. Ved Euratom-traktaten oprettes derfor Det Europæiske Atomenergifællesskab, som tillægges de instrumenter og det ansvar, der er skal til for at realisere de pågældende målsætninger. Som bekræftet af Domstolen hører nuklear sikkerhed således ind under Fællesskabets kompetencer og skal knyttes til beskyttelse mod farer fra ioniserende stråling, som omhandlet i artikel 30 i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse (33). Kommissionen skal sikre, at traktatens bestemmelser finder anvendelse, og kan derfor træffe beslutninger, som angivet i traktaten, eller afgive udtalelser, hvis den anser det for nødvendigt.
(242)
Kommissionen bemærker, at ifølge bilag fra de britiske myndigheder tjener de foranstaltninger, der er til revision, bl.a. til at bevare kernekraftværkers sikkerhed, sikre forsvarlig forvaltning af de nukleare forpligtelser, forbedre forsyningssikkerheden ved at bevare forskellige brændselskilder i Storbritannien og undgå carbondioxidudslip. I afsnit III og IV gengives de argumenter, som de britiske myndigheder og tredjeparter har fremsat i den forbindelse.
(243)
Kommissionen har i forbindelse med at skulle vurdere disse informationer og navnlig afgøre, om foranstaltningerne er nødvendige eller falder ind under Euratom-traktatens målsætninger, bemærket, at statens støtte og foranstaltninger sigter mod de risici, der er forbundet med BE’s nuværende situation og dens eventuelle konsekvenser for de pågældende målsætninger i traktaten. De britiske myndigheder har faktisk besluttet at intervenere til fordel for BE bl.a. med det formål at fastholde betingelserne for en sikker nuklearindustri samtidig med, at kernekraftværkerne bliver ved med at fungere som en betydelig energikilde. Interventionen har fundet sted på et tidspunkt, hvor Storbritanniens store kraftværksoperatør var truet af konkurs. Videreførelsen af en bestemt økonomisk aktør er ikke direkte knyttet til videreførelsen af aktørens nukleare aktiviteter. Men i forbindelse med insolvens er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om sikkerhed og/eller forsyningssikkerhed. Kommissionen kan derfor se, at de britiske myndigheder har behandlet de givne risici korrekt og ansvarligt i overensstemmelse med Euratom-traktatens målsætninger.
(244)
De tre kompensationsforanstaltninger, som beskrives i det følgende, medvirker i endnu højere grad til at realisere Euratom-traktatens målsætninger ved at sikre, at offentlig intervention kun anvendes til at finansiere nukleare forpligtelser. Endelig vil en ordning med lofter og tærskler for de tre former for finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter sikre, at der er tilstrækkelige midler til at nå målene, samtidig med at interventionen begrænses til et minimum.
(245)
Kommissionen konkluderer, at de foranstaltninger, som de britiske myndigheder har planlagt, er egnet til at realisere den givne kombination af målsætninger, som har fuld dækning i Euratom-traktaten.
2. Støtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten
(246)
I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, defineres statsstøtte som støtte, der ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(247)
Statens intervention i BE’s omstruktureringsplan er helt klart selektiv, for den kommer kun én virksomhed til gode.
(248)
Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater handler med elektricitet via samkøringslinjer til Frankrig og Irland. Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (34) trådte i kraft. I henhold til Det Forenede Kongeriges tal i meddelelsen har BE den andenstørste elproduktionskapacitet i England og Wales og den tredjestørste i Skotland. Derfor kan statens intervention i omstruktureringsplanen let få konsekvenser for medlemsstaternes samhandel.
(249)
Tre af de syv omstruktureringsforanstaltninger: foranstaltning D (Omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer), foranstaltning E (Ny handelsstrategi) og foranstaltning F (Afhændelse af aktiver) er ikke baseret på offentlige ressourcer. De kan derfor ikke betegnes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(250)
Foranstaltning A er derimod baseret på offentlige ressourcer, for den består af en række betalinger eller løfter om betalinger fra den britiske regering. Da betalingerne fra den britiske regering vil dække en del af de nukleare forpligtelser, som BE normalt skulle have indfriet, giver foranstaltning A også BE en fordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning A er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det bestrides ikke af Det Forenede Kongerige.
(251)
Foranstaltning B og C er (henholdsvis helt og delvist) baseret på ressourcer fra BNFL, som er en offentlig virksomhed. Ressourcer, som tilhører en offentlig virksomhed, er statsmidler. Foranstaltning B og C er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.b).
(252)
Foranstaltning G omfatter også ressourcer fra lokale myndigheder. Ressourcer fra sådanne myndigheder svarer til statsmidler. Foranstaltning G er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.a).
a) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning G
(253)
De britiske myndigheder godtgjorde, at BE havde betalt lokale skatter under foranstaltning G med renter beregnet ved hjælp af den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har foreskrevet for Det Forenede Kongerige. Der er ingen særlige bestemmelser i den britiske lovgivning om, at der skal anvendes højere rentesatser i det tilfælde, lokale myndigheder udsætter lokal beskatning. Kommissionen mener derfor, at det er korrekt at lægge den anvendte sats til grundlag for en afgørelse om, hvorvidt skatteudsættelsen giver BE en konkurrencefordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
b) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning B og C
(254)
I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren hedder det, at på indeværende tidspunkt i vurderingen mener Kommissionen, at genforhandlingen af aftalerne mellem BNFL og BE kan betragtes som statsstøtte. BNFL, som er en offentlig virksomhed, meddelte nemlig, at den ikke var villig til at ændre de kommercielle vilkår i sine løbende aftaler med BE, før BE havde meddelt, at der var indledt forhandlinger med den britiske regering om finansiel støtte. Det forekom tvivlsomt, om disse aftaler blev genforhandlet på almindelige markedsvilkår. Kommissionen kom til de samme foreløbige konklusioner i forbindelse med foranstaltning C.
(255)
Med udgangspunkt i de data, der er stillet til rådighed, siden proceduren blev indledt, har Kommissionen foretaget en mere tilbundsgående analyse for at fastlægge, hvorvidt foranstaltning B og C opfyldte kriterierne for statsstøtte, og navnlig om de gav BE en konkurrencefordel. Den nåede til følgende konklusioner:
(256)
Foranstaltning B er genforhandlingen af aftaler mellem BNFL, en offentlig virksomhed, og BE. Kommissionen har undersøgt, om foranstaltning B giver BE en fordel, som private operatører ikke ville have givet denne kriseramte virksomhed under lignende omstændigheder. Kommissionen undersøgte med andre ord, om BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, da den godkendte foranstaltning B.
(257)
I den forbindelse undersøgte Kommissionen navnlig, om genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE skete på almindelige markedsvilkår, og om BNFL’s indrømmelser var af kommerciel karakter.
(258)
For det første skal Kommissionen overveje, om BNFL’s og BE’s nye ordning blev forhandlet på almindelige markedsvilkår. Det er vigtigt at huske på, at BNFL er BE’s største enkeltstående kreditor, og at BE er BNFL’s største kunde. Kommissionen har derfor undersøgt, om en privat operatør i en lignende situation ville have accepteret de vilkår, BNFL accepterede. I en situation, hvor en leverandør er konfronteret med problemer hos sin største kunde, går det ud på at kontrollere, om BNFL handlede som en ansvarlig privat kreditor i et forsøg på at få så stor dækning for sine tilgodehavender som muligt (35).
(259)
Kommissionen har gennemgået de relevante rapporter fra BNFL’s juridiske og økonomiske rådgivere og uddrag af referater fra BNFL’s bestyrelsesmøder, som BNFL forelagde.
(260)
Kommissionen konstaterer for det første, at BNFL allerede anmodede sine rådgivere om at overveje situationen i forhold til BE i begyndelsen af 2002, da BE første gang påberåbte sig nødklausulen i aftalerne med BNFL. Det var ikke muligt at konkludere endeligt, at betingelserne for anvendelse af nødklausulen var opfyldt, men bestyrelsen pålagde BNFL at overveje, hvordan BE's problemer kunne løses, dog på den udtrykkelige betingelse, at enhver aftale skulle være til kommerciel fordel for BNFL.
(261)
De rapporter, som BNFL har forelagt, og som blev udarbejdet på det pågældende tidspunkt, giver et indtryk af den særlige situation, BNFL befandt sig i som BE’s kreditor og leverandør, og indeholder en analyse af konsekvenserne af BE’s insolvens for BNFL. Det konkluderes i rapporterne, at i betragtning af BNFL’s store eksponering, ville en omstrukturering med henblik på at opnå solvens være i BNFL’s interesse, dog ikke for enhver pris. Der defineres derfor et forslag til en indrømmelsespakke til BE og pakkens udvikling følges under forhandlingerne med BE. Som det tydeligt fremgår af rapporterne, holdt BNFL under drøftelserne fast ved sin oprindelige tanke om at bestræbe sig på beskytte sine interesser ved at undgå, at BE blev sat under administration, dog ikke for enhver pris og inden for rammerne af en ligebyrdig aftale.
(262)
De britiske myndigheder har gjort gældende, at BNFL’s genforhandlede aftaler skal ses som en samlet pakke og i forhold til den situation, BNFL ville have befundet sig i, hvis BE var gået konkurs, frem for som enkeltdele. I de rapporter, som de britiske myndigheder og BNFL har fremlagt, konkluderes det, at de endelige vilkår er bedre for BNFL end enhver form for insolvens.
(263)
Kommissionen konkluderer derfor for det første, at hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL have befundet sig i en meget uvis og efter al sandsynlighed ugunstig situation.
(264)
BE's insolvens ville naturligvis ikke automatisk have ført til øjeblikkelig lukning af alle BE’s kernekraftværker og ville heller ikke fuldstændigt have fjernet behovet for nedlukning af nuværende kraftværker og forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter.
(265)
Hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL efter Kommissionens mening have haft sværere ved at forhandle med BE’s efterfølger både om kraftværkernes drift og om nedlukning. Det ville have indebåret mange risici og stor uvished, og sådanne forhold bliver en privat investor nødt til at tage hensyn til, når han overvejer at genforhandle ordninger, navnlig med sin største kunde. BNFL's rådgivere undersøgte dette alternativ nøje, hvilket er en tydelig tilkendegivelse af, at BNFL tog rimeligt hensyn til disse forhold.
(266)
BNFL havde derfor absolut kommerciel interesse i at forsøge at sikre omstrukturering af BE med henblik på at opnå solvens.
(267)
Efter at være nået til denne indledende konklusion overvejede Kommissionen derefter de genforhandlede aftalers konsekvenser for BNFL’s indtægter, navnlig i forhold til kommentarer fra tredjeparter, for at tjekke, ud fra en mere mikroøkonomisk synsvinkel, om disse genforhandlede aftaler ville være blevet accepteret af en privat virksomhed i en lignende situation.
(268)
For så vidt angår forvaltning af brugt brændsel, skelnes der mellem forpligtelser vedrørende tidligere og fremtidige aktiviteter.
(269)
I henhold til omstruktureringsplanens foranstaltning A overtager den britiske regering alle disse forpligtelser vedrørende brugt brændsel fra tidligere aktiviteter fra BE (36).
(270)
Den gældende ordning for forvaltning af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter blev ændret. BNFL har fremlagt følgende tabel over den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel, som viser, at BE skal betale BNFL efter et gradueret mønster. Kommissionen har tilføjet de data, der står med kursiv.
Tabel 7
Priser i forbindelse med den nye ordning for affaldsforvaltning
Faktisk elpris (38) i GBP/MWh i 2003-priser
Faktisk enheds(rabat)/tillæg i GBP/MWh i 2003-priser
(i forhold til de oprindelige aftaler)
Faktisk nettoenhedsbetaling for brugt brændsel i GBP/MWh i 2003-priser
Betaling i GBP/kgU (37)
14,8 og derunder
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 og derover
2,0
(271)
Det er vigtigt at være opmærksom på, at rabatter og tillæg i tabel 7 ses i forhold til den ordning for forvaltning af brugt brændsel, der forefandtes umiddelbart før omstruktureringen, frem for i forhold til tidligere ordninger. Det giver et korrekt udgangspunkt for analysen af BNFL's indrømmelser over for BE, for på den måde fremgår det, hvad BNFL ville have modtaget fra BE, hvis BE ikke havde fået problemer. Sammenlignes den nye ordning derimod med tidligere aftaler, f.eks. de oprindelige aftaler om el fra grundbelastningselværker, som den første anonyme tredjepart henviser til, er det ikke muligt at få et realistisk indtryk af BNFL’s indrømmelser under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(272)
Som det fremgår af tabel 7 giver BNFL rabat til BE i forhold til forvaltningsordningen for brugt brændsel fra før omstruktureringen, hvis den faktiske pris for el ligger under strike-prisen på 16 GBP/MWh. Hvis elprisen ligger over strike-prisen, modtager BNFL et tillæg i forhold til beløbet under den oprindelige forvaltningsordning for brugt brændsel.
(273)
Som anført i betragtning 270 afhænger BNFL’s indtægter fra forvaltning og bortskaffelse af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter af engrospriserne for elektricitet i Det Forenede Kongerige. En sådan bestemmelse kan ikke i sig selv udlægges som ikke-kommerciel. Den er ret almindelig inden for sektoren, hvor aktørerne ønsker at dele de risici, der er forbundet med store potentielle prisudsving.
(274)
For at undersøge, om en privat virksomhed ville have accepteret disse priser, tjekkede Kommissionen, om niveauet, i betragtning af den forventede udvikling i elpriserne, ville have sat BNFL i stand til at dække sine undgåelige omkostninger. Med udsigten til at miste en så vigtig kunde, som BE er for BNFL, ville en privat virksomhed have været parat til at sænke sine priser til de omkostninger, den kunne undgå ved at standse forretningerne. Disse omkostninger er netop de undgåelige omkostninger.
(275)
Under den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel får BNFL ejendomsretten til det brugte brændsel, når det leveres af BE. Det betyder, at BNFL skal sørge for affaldets endelige bortskaffelse, hvilket ikke var tilfældet under den tidligere ordning (39). Den nye ordning tillægger BNFL større byrder i forhold til tidligere, og derfor er det ikke tilstrækkeligt at sammenholde tidligere og nye beløb og på den baggrund konkludere, at BNFL dækker de undgåelige omkostninger, så snart brutto-elprisen ligger over […] GBP/MWh. På den anden side foreskriver den nye ordning for brugt brændsel ikke, hvordan BNFL skal behandle brugt brændsel, som den har ejendomsret til. BNFL kan eventuelt vælge at oparbejde det brugte brændsel, inden det bortskaffes endeligt.
(276)
Der er behov for endnu en analyse, og den skal foretages på grundlag af de faktiske undgåelige omkostninger, herunder udgifter til endelig bortskaffelse af brugt brændsel.
(277)
Kommissionen bad de britiske myndigheder om en nærmere redegørelse for disse omkostninger. I henhold til dokumentation fra de britiske myndigheder vil BNFL dække de undgåelige omkostninger, så snart elpriserne ligger over […] GBP/MWh-[…] GBP/MWh, afhængigt af risikoafdækning. Den beskedne forskel i forhold til de […] GBP/MWh i betragtning 275 skyldes hovedsageligt, at der allerede findes bassiner til langsigtet deponering på BNFL’s område, som på indeværende tidspunkt anvendes til deponering af brændsel forud for oparbejdning […].
(278)
Kommissionen har krydstjekket denne evaluering ved at sammenholde de undgåelige omkostninger, som de britiske myndigheder har beregnet, med beregninger fra en anden kilde.
(279)
Greenpeace har på sit netsted offentliggjort en rapport, som er udarbejdet af Gordon MacKerron fra National Economic Research Associates (40). I rapporten angives der en pris på 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) for midlertidig deponering af brugt brændsel og på 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) for endelig deponering. Ifølge rapportens forfatter stammer tallene fra en amerikansk undersøgelse (42). Der er stor forskel på de amerikanske reaktortyper (hovedsageligt LWR) og BE’s. Endvidere fremgår det ikke klart af rapporten, hvorvidt de omkostninger, der henvises til, er undgåelige omkostninger, eller hvorvidt de omfatter faste udgifter, der falder uden for følgende analyses område. De afhænger også i høj grad af kalkulationsrenter, eftersom de fleste omkostninger i forbindelse med endelig bortskaffelse vil opstå langt ud i fremtiden. Kommissionen har dog brugt disse tal alligevel, for den anser tal offentliggjort af en tredjepart for at være en relevant kilde til krydstjekning af tallene fra de britiske myndigheder.
(280)
I henhold til de tal, der er anført i betragtning 279, ville BNFL kunne dække sine omkostninger ved en elpris på over […] GBP/MWh. Tallene skal nu sammenholdes med den forventede udvikling i elpriserne.
(281)
Denne sammenligning skal nødvendigvis tage udgangspunkt i den nuværende og i den fremtidige udvikling af elpriserne som forventet af BNFL, da der blev forhandlet om den nye ordning for BNFL og BE. BNFL vurderede værdien af sine indrømmelser til BE på dette potentielle grundlag.
(282)
I henhold til BNFL’s materiale forventedes priserne at blive liggende på 16-19 GBP/MWh på kort sigt for derefter at stige til højere og mere bæredygtige værdier.
(283)
BNFL vurderede planens endelige vilkår på baggrund af fire scenarier. Kun i det værste tilfælde lå elpriserne konstant under 17 GBP/MWh og nåede kun op på 16,5 GBP/MWh på mellemlang sigt. I de tre øvrige tilfælde regnede man med, at priserne ville nå op på ca. 18 GBP/MWh allerede i 2007 for derefter at stige gradvist til ca. 19,5-23 GBP/MWh.
(284)
BNFL vurderede derfor genforhandlingen af sin ordning med BE på baggrund af prognoser for prisudviklingen, som viste, at selv i værste fald ville priserne sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet internt, og at priserne i alle andre tilfælde ville sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet af Gordon MacKerron.
(285)
Udviklingen i elpriserne viste sig i sidste ende at overgå selv den mest optimistiske af de fire scenarier, som BNFL benyttede. Forskellige prisindberetningsbureauer har rapporteret om kortsigtede vinterpriser for el fra grundbelastningselværker på over 20 GBP/MWh, med priser på helt op til 27 GBP/MWh (43). De samme bureauer har rapporteret om sommerpriser på ca. 20 GBP/MWh. De scenarier, BNFL benyttede, var derfor generelt ret pessimistiske.
(286)
Det kan derfor konkluderes, at BNFL forventede at kunne dække de undgåelige omkostninger under den nye ordning, selv om virksomheden skulle bære omkostningerne i forbindelse med den endelige bortskaffelse af brugt brændsel.
(287)
Analysen af den nye forsyningsordning for brændsel, der er meget enklere, fordi den omfatter et variabelt beløb, der ikke er knyttet til elprisen, viser, at BNFL under alle omstændigheder vil dække de undgåelige omkostninger ved brændselsforsyning.
(288)
Ved en nærmere undersøgelse af de undgåelige omkostninger er der derfor intet, der tyder på, at BNFL ikke handlede på kommercielle vilkår. Med den faktiske udvikling i elpriserne ser det tværtimod ud til, at BNFL sandsynligvis vil forbedre sin stilling i forhold til tidligere, samtidig med at virksomheden har optrådt så fleksibelt, at dens største kunde kunne blive på markedet.
(289)
Efter at have gennemgået genforhandlingen ud fra en mikroøkonomisk synsvinkel undersøgte Kommissionen, om BNFL blev behandlet på ligefod med BE’s private kreditorer. På dette andet trin undersøgte Kommissionen, om BNFL's indrømmelser kan sidestilles med private kreditorers.
(290)
Af det materiale, som Det Forenede Kongerige og BNFL har forelagt, fremgår det, at:
a)
selv om BNFL fastlagde vilkårene med BE, før BE havde forhandlet med hver af de større kreditorer om individuelle vilkår, krævede BNFL, at der skulle indføjes en bestemmelse om tilbagetrækning af de foreslåede indrømmelser, hvis andre større kreditorer fik tilbudt bedre vilkår end BNFL
b)
under hele forhandlingsprocessen kontrollerede BNFL konstant, om andre private BE-kreditorer blev anmodet om at bidrage på samme måde som BNFL
c)
en detaljeret kvantificeret sammenholdelse af kreditorernes fordringer og kompromiserne i den endeligt vedtagne omstruktureringspakke viser, at BNFL gav afkald på færre udestående fordringer end de øvrige kreditorer. I den forbindelse skal det også bemærkes, at BNFL ikke havde sikkerhed for sin gæld i BE’s aktiver.
(291)
Derfor konkluderer Kommissionen, at BNFL blev behandlet på ligefod med de private kreditorer. Det viser også, at BNFL ikke optrådte anderledes end de private kreditorer under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(292)
Kommissionen anser ovenstående konklusion for at være et tilstrækkeligt bevis for, at BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, og at foranstaltning B derfor ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(293)
Endvidere mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfælde overhovedet er noget, som tyder på, at BNFL’s handlemåde kan tilregnes staten. EF-Domstolen minder i Stardust-dommen (44) om betingelsen for tilregnelse. Som Domstolen statuerede, kan en foranstaltning ikke automatisk betragtes som statsstøtte, udelukkende fordi den blev truffet af en offentlig virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at det organ, der yder støtte, er en offentlig virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (45). Den omstændighed, at de offentlige myndigheder kan øve afgørende indflydelse, enten direkte eller indirekte, er ikke bevis for, at de rent faktisk øvede en sådan indflydelse i et givet tilfælde. Som generaladvokat Jacobs forklarer i sit forslag til afgørelse i Stardust-sagen (46), så kan det fra sagens kendsgerninger og de omstændigheder, hvorunder foranstaltningerne blev truffet, udledes, om en offentlig virksomheds støtteforanstaltning kan tilregnes staten. Generaladvokaten opstiller en række kendsgerninger og omstændigheder, som kunne tages i betragtning efter hans opfattelse, bl.a. bevis for, at foranstaltningen blev truffet efter tilskyndelse fra staten, foranstaltningens omfang og karakter, graden af den kontrol, som staten har over den pågældende offentlige virksomhed og en general praksis med at bruge den pågældende virksomhed til andet end kommercielle formål eller med at øve indflydelse på dens beslutninger.
(294)
På grundlag af materiale fra den britiske regering og tredjeparter har Kommissionen undersøgt, om foranstaltning B (og foranstaltning C) kan tilregnes staten. Kommissionen har taget hensyn til, at BNFL, længe før BE’s finansielle problemer blev offentliggjort, og længe før den britiske regering gav meddelelse om sin rolle i en eventuel omstrukturering med henblik på at opnå solvens, havde besluttet, at det var i virksomhedens interesse at gøre indrømmelser for at sikre BE’s fortsatte solvens. Det kronologiske forløb tyder ikke på, at genforhandlingen fandt sted efter tilskyndelse fra staten. BNFL accepterede nemlig først at deltage i omstruktureringsplanen, efter at den britiske regering havde givet meddelelse om sin medvirken, og det kan ses som bevis for, at BNFL ikke var parat til at redde BE for enhver pris og foretrak at vente på statens indgreb ligesom alle de øvrige kreditorer.
(295)
Kommissionen har også taget højde for den tillidspligt, som BNFL’s bestyrelse ifølge britisk lovgivning har til at handle i BNFL’s bedste kommercielle interesse for at maksimere værdi og minimere finansiel eksponering på grundlag af de informationer, den har til rådighed på det relevante tidspunkt. Det underbygges af relevante uddrag af bestyrelsesmødereferater, som Kommissionen har adgang til.
(296)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning B ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(297)
Foranstaltning C omfatter standstill-aftaler med BNFL og en række større kreditorer om beløb forfaldet til betaling i en periode, der begynder den 14. februar 2003 og tidligst ophører den 30. september 2004. I modsætning til andre kreditorer får BNFL ikke renter i standstill-perioden.
(298)
På grundlag af de forhåndenværende informationer har Kommissionen kunnet konstatere, at i de rapporter, som blev udarbejdet, da BNFL forhandlede med BE, når BNFL’s finansielle rådgivere til den konklusion, at BNFL inden for sin andel af omstruktureringspakken ikke sammenlagt har gjort flere indrømmelser end andre kreditorer. Det underbygges ved en sammenligning af de enkelte kreditorers bidrag. Som anført i betragtning 290 har BNFL ikke sikkerhed i BE’s aktiver.
(299)
Endvidere konkluderer Kommissionen, at et tilsagn om ikke at kræve renter med henblik på at bevare den aftalte mulighed for omstrukturering med henblik på at opnå solvens er i overensstemmelse med den adfærd, der kan forventes af en privat kreditor, som tilstræber at sikre den bedst mulige kommercielle løsning. Som det fremgår af den analyse, som BNFL’s finansielle og juridiske rådgivere foretog, ville et krav om genforhandling af standstill-vilkårene have udgjort en risiko for samtlige aftaler med BE og navnlig for BE's solvens. Der ville have været tale om en alvor risiko, for krav om renter ville have fået BE til at blive insolvent, og BNFL fandt, at det ikke ville være i virksomhedens interesse. Ved at give afkald på disse renter optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor, der ønsker at sikre den størst mulige indtjening.
(300)
Endelig kunne Kommissionen ikke konkludere, at den del af foranstaltning C, der involverer BNFL, kan tilregnes staten, og begrundelsen herfor er at finde i vurderingen af foranstaltning B i betragtning 256 til 296.
(301)
Kommissionen er følgelig kommet til den konklusion, at foranstaltning C ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
3. Forenelighedsvurdering i henhold til EF-traktaten
(302)
EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandler det generelle princip om forbud mod statsstøtte i Fællesskabet.
(303)
EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, omhandler undtagelser fra det generelle princip om uforenelighed, som er beskrevet i artikel 87, stk. 1.
(304)
EF-traktatens undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtteforanstaltningerne er ikke af social karakter og til enkelte forbrugere, de har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og det er ikke støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, der er påvirket af Tysklands deling.
(305)
Der findes flere undtagelsesbestemmelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtten tjener ikke til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, den tjener heller ikke til fremme af virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og endelig tjener den ikke til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.
(306)
Derfor er det kun undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kan der ydes statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(307)
I rammebestemmelserne forklarer Kommissionen nærmere, under hvilke forudsætninger den i tilfælde som dette kan foretage en positiv vurdering i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c).
(308)
I beslutningen om at indlede proceduren sætter Kommissionen flere gange spørgsmålstegn ved, om omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Disse betænkeligheder er beskrevet i afsnit II.3. Herefter følger Kommissionens vurdering af de enkelte spørgsmål og dens endelige konklusioner.
a) Vedrørende genetableringen af BE’s rentabilitet
(309)
Tildeling af omstruktureringsstøtte forudsætter, at der foreligger en realistisk, sammenhængende og vidtrækkende omstruktureringsplan, som kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsramme og på grundlag af realistiske forventninger. I henhold til punkt 32 i rammebestemmelserne skal forbedringen af rentabiliteten først og fremmest opnås ved de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og kan baseres på eksterne faktorer, f.eks. pris- og efterspørgselsudsving, som virksomheden ikke har indflydelse på, hvis de anførte markedsforventninger er generelt anerkendte.
(310)
I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indgive en omstruktureringsplan, hvor den beskriver de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, og gør sig overvejelser omkring forskellige scenarier, som er baseret på optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger. I rammebestemmelsernes punkt 34 hedder det endvidere, at omstruktureringsplanen skal bevirke, at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansielle omkostninger. Den omstrukturerede virksomhed bør have så stor en forrentning af kapitalen, at den kan klare sig uden støtte i en markedsøkonomi.
(311)
I beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen flere spørgsmålstegn ved genoprettelsen af BE's rentabilitet. Tvivlen var grundet i to forhold. For det første så visse aspekter ved foranstaltning A og B ud til at være af ubegrænset varighed, og det rejste tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen ville gøre BE konkurrencedygtig igen inden for en rimelig frist. For det andet virkede det som om, at omstruktureringsplanen ikke omfattede tilstrækkeligt mange interne foranstaltninger i BE.
(312)
Kommissionen havde navnlig sin tvivl om foranstaltning A og B. På grund af foranstaltning A’s lange varighed og foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid spekulerede Kommissionen på, om omstruktureringsstøtten til BE ikke var tildelt i form af et løbende tilskud, hvilket ville være i strid med de krav, der stilles i rammebestemmelserne. Tredjeparter som f.eks. Drax havde de samme betænkeligheder.
(313)
Med hensyn til foranstaltning B nåede Kommissionen til den konklusion, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Derfor er spørgsmålet om foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid ikke længere relevant.
(314)
Med hensyn til foranstaltning A var Kommissionen betænkelig ved, at der kunne opstå omkostninger til kernekraftværkernes nedlukning indtil 2086, og at finansieringen af omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af brugt PWR-brændsel fra BE’s Sizewell B-reaktor også var tidsubegrænset.
(315)
Med hensyn til omkostningerne ved nedlukning konstaterer Kommissionen, at disse omkostninger er fremtidige, men vedrører kernekraftværker, som blev opført for år tilbage. Kommissionen godtager Det Forenede Kongeriges argument, at det ikke er muligt at bestemme omkostningerne i forbindelse med nedlukning præcist, fordi der ikke findes fortilfælde for AGR-værker, og at nedlukning vil ske langt ud i fremtiden, når der eventuelt er sket en udvikling på det teknologiske område. Endvidere anfører den britiske regering, at omkostningerne ved nedlukning allerede stort set er fastlagt, og at eventuelle større stigninger i forpligtelserne på grund af ændringer i driftsprocedurerne, som man vælger at foretage til BE’s økonomiske fordel, eller overtrædelse af minimumspræstationsnormer, skal dækkes af BE. Endvidere er det vigtigt at huske på bestemmelsen om statsintervention i tilfælde af utilstrækkelig finansiering gennem NLF.
(316)
På grund af kernekraftindustriens særlige karakter, som ikke tillader håndtering af radioaktivt materiale, før strålingsstyrken har nået sikrere niveauer, og den nødvendige tidshorisont for finansiering af nedlukningsforpligtelserne konkluderer Kommissionen, at den del af foranstaltning A, som vedrører disse forpligtelser, ikke kan betegnes som løbende tilskud til BE, eftersom de er defineret og vedrører omkostninger, som der allerede er taget højde for. Der er nemlig afsat midler til dækning af disse omkostninger på BE’s balance. Kommissionen konkluderer også, at det sene tidspunkt for udbetaling af støtte til dækning af disse omkostninger ikke kan betragtes som en udskydelse af rentabilitetens genoprettelse til fremtiden.
(317)
Med hensyn til statens finansiering af forvaltningen af PWR-brændsel, som er påfyldt Sizewell B, skal Kommissionen minde om, at BE vil bidrage med 150 GBP/kgU til NLF for PWR-brændsel, som påfyldes Sizewell B-reaktoren efter omstruktureringens ikrafttrædelsesdato.
(318)
Dette beløb er uden tvivl lavere end de samlede omkostninger ved forvaltning af brugt PWR-brændsel, endelig bortskaffelse inklusive. BE anslog selv de samlede omkostninger til 240 GBP/kgU i regnskabet for 2001/2002. Den omstændighed, at kun en del af disse omkostninger dækkes af BE’s betalinger til NLF, bekræfter, at NLF-bidraget til forvaltningen af dette brændsel omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(319)
For at kunne afgøre, om denne støtte er tidsubegrænset, er Kommissionen nødt til at fordele de samlede omkostninger på undgåelige og uundgåelige omkostninger.
(320)
Uundgåelige omkostninger er irreversible. Det er derfor økonomisk rationelt for en virksomhed at fortsætte driften, så længe den kan dække de undgåelige omkostninger, således at så mange irreversible omkostninger som muligt kan tilbagebetales. Støtte til dækning af uundgåelige omkostninger er således klart til modtagervirksomhedens fordel, for støtten flytter breakeven-punktet. For virksomheder med problemer sigter støtten netop mod at hjælpe dem med at genoprette rentabiliteten hurtigere. Men da virksomheden under alle omstændigheder vil fortsætte, så snart de undgåelige omkostninger er dækket, holder støtte til uundgåelige omkostninger ikke virksomheden kunstigt i live. Denne form for støtte er derfor ikke tidsubegrænset.
(321)
Støtte til dækning af undgåelige, navnlig variable omkostninger, har derimod til formål at holde liv i en virksomhed uden fremtidig økonomisk eksistensberettigelse. Denne form for støtte er tidsubegrænset, for den kan kun sikre virksomhedens rentabilitet, hvis den ikke er begrænset i tid.
(322)
De britiske myndigheder har anført, at ca. […] GBP/kgU af de omkostninger på 240 GBP/kgU, der er omtalt i betragtning 318, er undgåelige omkostninger. De fleste af de resterende omkostninger er uundgåelige udgifter til opførelsen af det endelige depot for både tidligere og fremtidigt PWR-affald på Sizewell B-området. Depotet skal efter planen være til rådighed i slutningen af dette århundrede. I betragtning af kalkulationseffekten er omkostningerne derfor ret lave i forhold til omkostningerne i andre lande.
(323)
Tallene fra Gordon MacKerrons rapport, som er omtalt i fodnote 38, kan ikke anvendes til at krydstjekke dette skøn, for det fremgår ikke, i hvilket omfang tallene omfatter uundgåelige omkostninger.
(324)
Til krydstjekning af de britiske myndigheders evaluering har Kommissionen anvendt offentligt tilgængelige oplysninger om det finske kerneprogram, som er et af de mest gennemsigtige programmer i verden. Ligesom Sizewells affald vil affaldet fra de finske kernereaktorer ikke blive oparbejdet, før det bortskaffes endeligt. Den finske virksomhed, som skal sørge for bortskaffelsen, anslår omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af finsk affald til EUR 325/kgU (217 GBP/kgU (47)), hvoraf 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) er undgåelige omkostninger (48).
(325)
Kommissionen konstaterer, at disse tal ligner de britiske myndigheders. Kommissionen mener, at de bekræfter, at 150 GBP/kgU er nok til at dække undgåelige omkostninger ved forvaltning af brugt brændsel og en del af de uundgåelige omkostninger i den forbindelse.
(326)
Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsplanen ikke omfatter tidsubegrænset støtte til BE, og at varigheden er i overensstemmelse med rammebestemmelserne i betragtning af nuklearindustriens særlige karakteristika og Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten (49).
(327)
Kommissionen konstaterer, at den britiske regering har indgivet en detaljeret plan med en markedsundersøgelse og scenarier, som afspejler optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger, i overensstemmelse med punkt 33 i rammebestemmelserne. Endvidere har de indsendt en detaljeret likviditetsanalyse opdateret i juli 2004.
(328)
Planen indeholder en nærmere beskrivelse af baggrunden for BE's problemer og af de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet for at løse dem, således som det allerede er kort beskrevet i afsnit II.2.c). I henhold til omstruktureringsplanen skal der gennemføres en ny handelsstrategi (foranstaltning E) i et forsøg på at løse problemet med BE’s mangelfulde risikoafdækning. Ved at sikre øget salg af produkter til fast pris på mellemlang sigt stiler BE mod at reducere likviditetsudsvingene og styrke rentabiliteten på lang sigt. BE ønsker også at mindske sin eksponering for engrospriserne i Det Forenede Kongerige, samtidig med at den holder vejen til markedet åben gennem en blanding af aftalevilkår, adgang til fleksibel produktion via Eggborough og direkte salg til navnlig industri- og erhvervskunder. Foranstaltning A og B sigter mod at løse problemet med den forholdsvis høje andel af uundgåelige omkostninger, BE har som nuklear virksomhed, dels ved at befri BE for en del af de tidligere nukleare forpligtelser, herunder forpligtelser i relation til brugt brændsel og omkostninger ved nedlukning, dels ved at reducere BE’s omkostninger i forbindelse med fremtidige front end- og back end-aftaler om brændsel med BNFL. Endvidere omhandler planen genforhandling af tre out-of-money købsaftaler og salg af BE’s nordamerikanske aktiver, hvilket skulle medvirke til at løse BE’s problem med høje kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsudgifter. Med hensyn til den tredje årsag til BE's problemer, nemlig væsentlige uforudsete udfald, har BE defineret en plan, PIP, som skal gøre BE’s kernekraftværker mere driftssikre. I henhold til PIP skal der navnlig investeres mere i kapital og personale med henblik på at forbedre værkernes vedligeholdelse og kapacitet. Endvidere er et af de svage punkter, der behandles, den situation, hvor BE’s værker ikke får større kapacitet. I den situation ville BE fortsat være likviditetsskabende.
(329)
I henhold til finansielle overslag fra den britiske regering ville rentabiliteten blive genoprettet inden for et rimeligt tidsrum, eftersom BE ville være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005.
(330)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen vedrører de problemer, der ligger til grund for BE's vanskeligheder, og er baseret på realistiske forventninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne, navnlig i betragtning af udviklingen i elpriserne og PIP's gennemførelse.
(331)
I sin beslutning om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om genoprettelsen af rentabiliteten hovedsageligt kunne tilskrives interne foranstaltninger. Kommissionen var navnlig i tvivl om, hvorvidt BE's besparelser som følge af disse foranstaltninger kun skyldtes indrømmelser fra kreditorer og leverandører og ikke nogen form for rationalisering af BE’s aktiviteter.
(332)
Efter at proceduren var indledt, fremsatte Drax kommentarer til dette spørgsmål. Drax er af den opfattelse, at BE's omstrukturering ikke er en egentlig omstrukturering, eftersom den ikke bunder i interne foranstaltninger og giver BE sikkerhed for, at virksomheden aldrig vil få lov til at gå konkurs. Endvidere tilføjer Drax, at der er en vis usikkerhed omkring BE's bidrag til omstruktureringen, og at det ville have været en bedre løsning at lukke nogle kernekraftværker. Greenpeace er enig heri. Det Forenede Kongerige protesterer og svarede, at pakken er underlagt regeringens godkendelse af BE’s udsigter til rentabilitet. Den britiske regering fremførte også, at ifølge rammebestemmelserne skal der være ligevægt mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, hvilket dog ikke er ensbetydende med, at virksomheden skal kunne vende udviklingen uden indgreb fra statens side.
(333)
Kommissionen medgiver, at omstruktureringen ikke kun skal være baseret på interne foranstaltninger, men også kan omfatte foranstaltninger, som træffes af staten og private parter, f.eks. kreditorer og leverandører. Kommissionen konstaterer, at BE allerede har gennemført følgende foranstaltninger: virksomheden har afhændet sine nordamerikanske aktiver (foranstaltning F) og […]. I kommerciel sammenhæng noterer Kommissionen sig, at BE i overensstemmelse med sin nye handelsstrategi (foranstaltning G) har øget antallet af faste aftaler på mellemlang sigt for at afhjælpe sin mangelfulde risikoafdækning. Endvidere er BE ikke frigjort fra sine nukleare forpligtelser og vil bidrage til finansieringen af NLF.
(334)
Som det vil fremgå af afsnit VI.3.c)v) tager Kommissionen også hensyn til, at lukning af et eller flere af BE's kernekraftværker ikke er en mulighed, og at afhændelse af Eggborough ville mindske BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være et urimeligt tiltag i denne sammenhæng.
(335)
I betragtning af BE’s hidtidige og fremtidige foranstaltninger og det forhold, at omstruktureringsplanen omhandler de spørgsmål, som er kilden til BE's vanskeligheder, må Kommissionen konkludere, at kravet i rammebestemmelsernes punkt 32 er opfyldt.
(336)
Nogle tredjeparter har navnlig sat spørgsmålstegn ved udsigterne til genoprettelse af Dungeness B's rentabilitet. Dungeness B er BE’s ældste kernekraftværk.
(337)
Powergen, som var den tredjepart, der gav det bedste belæg for sine argumenter, baserede sin analyse af Dungeness B’s situation på en gennemgang af kraftværkets omkostningsstruktur, som oprindeligt indgivet af de britiske myndigheder og beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren.
(338)
Ifølge Powergen er Dungeness B et meget ineffektivt kraftværk. Historiske tal viser, at belastningsfaktoren er lille. Powergen anslår den til 46 %. Med en sådan belastningsfaktor kan kraftværket producere ca. 4,5 TWh pr. år. Ifølge Powergen vil det koste ca. 73,8 mio. GBP at producere en sådan mængde elektricitet, når der udelukkende tages hensyn til undgåelige omkostninger. Powergen konkluderer, at Dungeness B’s undgåelige omkostninger svarer til ca. 16,4 GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på 16 GBP/MWh (50).
(339)
De britiske myndigheder gav i deres bemærkninger til Powergens analyse udtryk for deres eget syn på Powergens modanalyse af Dungeness B’s rentabilitet. I henhold til de britiske myndigheder er der to fejl i Powergens analyse. For det første ansætter Powergen værkets samlede omkostninger for lavt. Ifølge BE’s data er Dungeness B's faktiske omkostninger højere, end Powergen havde antaget, navnlig drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. På den måde øges Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(340)
De britiske myndigheder mener derimod, at Dungeness B’s effektivitet er blevet væsentligt bedre i de senere år. De hævder, at når historiske data viser en forbedring, bør man ikke gå ud fra, at effektiviteten fremover vil være som i de værste år, men snarere som i de senere år. Kraftværkets belastningsfaktor vil således stige til 61 %. På de måde reduceres Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(341)
De britiske myndigheder har under hensyn til de to forhold i betragtning 339 og 340 beregnet Dungeness B’s undgåelige omkostninger til ca. […] GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på […] GBP/MWh.
(342)
Kommissionen har undersøgt Dungeness B’s undgåelige omkostninger under hensyn til forskellige prognoser, som er afhængige af, hvilke overslag over de samlede omkostninger og belastningsfaktoren, der er korrekte. Den er nået frem til følgende matrix:
Tabel 8
Dungeness B’s undgåelige omkostninger pr. MWh med en engrospris for el fra grundbelastningselværker på 16 GBP/MWh
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Stigninger i elprisen, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker fjerner sig fra 16/MWh, kommer både BE og BNFL til gode, og Kommissionen har regnet sig frem til, hvor høj strike-prisen skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger under de forskellige forhold:
Tabel 9
Hvor høj engrosprisen for el fra grundbelastningselværker skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
Så snart engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger over ca. […] GBP/MWh, kan Dungeness B, som det fremgår af tabel 9, i alle undtagen de værste tilfælde dække sine undgåelige omkostninger og er derfor ikke tabsgivende. Strike-prisen svarer til engrosprisen for el fra grundbelastningselværker, som nu ifølge betragtning 282-285 af og til skulle ligge et godt stykke over 20 GBP/MWh, og som man under alle omstændigheder altid har forventet ville ligge på 16-19 GBP/MWh, selv i det korte tidsrum, Dungeness B fortsat er i drift. Endvidere konstaterer Kommissionen, at med de nuværende elpriser vil Dungeness B være i stand til at dække sine undgåelige omkostninger selv under de værst tænkelige omstændigheder.
(345)
Kommissionen anser derfor Dungeness B for at være et rentabelt aktiv.
b) Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten er begrænset til et minimum
(346)
I beslutningen om at indlede proceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten var begrænset til et minimum, for det var ikke fastlagt, i hvilket omfang foranstaltning B, C og G var statsstøtte, og det nøjagtige støttebeløb under foranstaltning A var ikke fastsat.
(347)
Kommissionen minder om afsnit VI.2.a) og VI.2.b), hvor den konkluderede, at foranstaltning B, C og G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk.1. Støttepakken er derfor begrænset til foranstaltning A.
(348)
Foranstaltning A omfatter statsstøtte, som skal opfylde tre former for forpligtelser: forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter, forvaltning af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukning af kernekraftværker. På det tidspunkt, proceduren blev indledt, fremstod forpligtelserne i forbindelse med hver af de tre kategorier, og dermed den tilknyttede statsstøtte, kun som skøn uden loft.
(349)
Forpligtelser i tilknytning til forvaltning af brugt brændsel udgør størstedelen af de samlede forpligtelser. De består af betaling til BNFL for forvaltningstjenesteydelser i forbindelse med brændsel påfyldt BE’s reaktorer forud for omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato. Disse serviceydelser indgår allerede i en aftale, og det beløb, BE skylder BNFL i den forbindelse, er i de fleste tilfælde nøje fastlagt.
(350)
Kommissionen mener alligevel, der bør sættes loft over, hvor stor en del af disse forpligtelser den britiske regering kan finansiere. De britiske myndigheder har derfor accepteret at ændre deres oprindelige skøn for disse forpligtelser, dvs. 2 185 000 000 GBP (51), til et loft over den støtte, der kan ydes til dækning af sådanne forpligtelser.
(351)
Det er derimod vanskeligt at sætte et nøjagtigt tal på de forpligtelser, der er forbundet med nedlukning af kernekraftværker og forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om.
(352)
Nedlukning af kernekraftværker er en meget speciel opgave. Der er kun ganske få erfaringer i hele verden med fuldstændigt afsluttet arbejde inden for dette område (52). Ifølge eksperter kan sådanne omkostninger beløbe sig til 15 % af de samlede investeringsomkostninger eller mere (53), eller til 50 % af den nukleare del af investeringen (54). Selv om sådanne skøn skulle vise sig at være fuldstændigt konsekvente og nøjagtige, skal der foretages en præcis beregning af de oprindelige investeringsomkostninger i et givet kraftværk for at opstille et skøn over nedlukningsomkostningerne, hvilket navnlig ville være vanskeligt for ældre kraftværker som BE’s, hvor optegnelserne over tidligere omkostninger er meget upræcise.
(353)
Endvidere er de fleste af BE’s værker AGR-værker, som ikke blot adskiller sig fra værker i andre lande, men også i et vist omfang fra hinanden. Man kan derfor ikke forvente at kunne bygge på erfaringer enten fra andre lande eller fra Det Forenede Kongerige i et forsøg på at opstille et mere præcist skøn over omkostningerne ved nedlukning af BE's reaktorer.
(354)
Det er i sagens natur også vanskeligt at bestemme forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. De vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel. Som det fremgår af erfaringerne fra Nirex Intermediate Level Waste-depotet, er det fortsat uvist, hvordan brugt nukleart brændsel skal endeligt bortskaffes i Det Forenede Kongerige. Erfaringer fra andre lande har også vist, at det kan være både en teknisk og en politisk udfordring at finde steder, hvor visse typer affald kan deponeres. Det er meget vanskeligt at bestemme omkostningerne ved en aktivitet tilstrækkeligt præcist, når der foreligger så få oplysninger om, hvordan aktiviteten skal gennemføres. Oplysninger fra de britiske myndigheder viser endvidere, at der kan være meget stor forskel på skøn over omkostninger til deponering fra institutioner i andre medlemsstater.
(355)
Derfor mener Kommissionen, at forsøg på at fastsætte de maksimale omkostninger ved nedlukning og afvikling af forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, nødvendigvis må have en stor fejlmargin. Der er alvorlig risiko for at overvurdere omkostningerne.
(356)
I dette tilfælde mener Kommissionen derfor, at sættes der en høj uvis og sandsynligvis overvurderet værdi som loft for støtten, så svarer det faktisk til at tilsidesætte kravet om minimumsstøtte, for usikkerhedsmarginer kan nemlig åbne mulighed for unødvendig støtte, når de ikke holder stik.
(357)
Skal man sikre, at minimumsprincippet overholdes, ville det være meget bedre at undlade at forsøge at beregne et loft for støtten og i stedet indføre en ordning, som sigter mod at begrænse fremtidige udgifter til et minimum.
(358)
De britiske myndigheder har således besluttet at indføre en række mekanismer med henblik herpå:
a)
Det defineres præcist, hvilke kategorier af forpligtelser, staten kan overtage omkostningerne for.
b)
De britiske myndigheder overvåger disse omkostninger nøje, både forudgående og efterfølgende, via Nuclear Decommissioning Agency (NDA).
c)
NDA giver nedlukningen i udbud, hvilket sikrer, at omkostningerne holdes på markedsniveau.
d)
NDA's egne aktiviteter vil i sidste ende blive kontrolleret af det britiske handels- og industriministerium og af rigsrevisionen.
e)
For at styrke Kommissionens kontrol med udgifterne yderligere, vil det oprindelige samlede skøn over begge forpligtelser (dvs. 1 629 000 000 GBP (55)) blive anvendt som tærskel. Hvis de kumulerede udgifter i forbindelse med de to forpligtelser overstiger tærsklen, modtager Kommissionen en supplerende rapport både om betalinger til dækning af omkostningsforpligtelser og om foranstaltninger til minimering af disse omkostninger. Rapporten baseres på analyser foretaget af uafhængige regnskabseksperter.
(359)
Det er muligt, at enkelte, meget begrænsede beløb, som BE skylder BNFL i forbindelse med forpligtelser vedrørende brugt brændsel, kommer til at overstige det oprindelige skøn. Det vil navnlig være tilfældet, når enkelte brugte brændselselementer ikke svarer til specifikationerne og kræver særlig behandling. I så fald giver de nuværende aftaleordninger mellem BE og BNFL mulighed for at hæve den almindelige pris for forvaltning af brugt brændsel. Hvis det sker, modregnes de beløb, som staten skal betale på BE’s vegne for at indfri de forpligtelser, der overstiger det oprindelige skøn, i ovennævnte tærskel på 1 629 000 000 GBP, uden at tærsklen ændres.
(360)
Kommissionen mener, at beløbene i betragtning 350 og 358 bør beregnes ved brug af Kommissionens almindelige referencesats. I betragtning af tidsperiodens længde bør referencesatsen dog justeres hver femte år (56).
(361)
Det er vigtigt at bemærke, at det loft og den tærskel, der omtales i betragtning 350 og 358, gælder for alle udgifter til indfrielse af forpligtelser, uanset om de finansieres af NLF eller staten. Det er ensbetydende med, at loft- og tærskelmekanismen automatisk tager hensyn til de midler, der er til rådighed i fonden.
(362)
Endelig indebærer omstruktureringspakken også fritagelse for skat af den stigning i BE-kraftværkernes bogførte værdi, som skyldes, at en del af de tilknyttede forpligtelser indfries af den britiske regering. Da disse forpligtelser plejede at blive opført i BE’s regnskaber, får muligheden for delvis indfrielse ved den britiske regerings mellemkomst deres værdi til at stige med et beløb svarende til højst den værdi, den britiske regering tegner sig for.
(363)
I henhold til Det Forenede Kongeriges almindelige regnskabs- og finansieringsregler skal stigningen beskattes. Den fritagelse, regeringen indrømmer, kan derfor blive til konkurrencemæssig fordel for BE, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Eventuel beskatning ville dog forringe BE’s muligheder for at indfri forpligtelserne på egen hånd, hvilket til gengæld ville øge den britiske regerings faktiske forpligtelser. Skattefritagelsens statsstøtteelement kan derfor helt eller delvist blive udlignet af en stigning i den endelige finansiering af de forpligtelser, regeringen skal indfri. Det egentlige statsstøtteelement i skattefritagelsen svarer kun til den del af fritagelsen, som ikke udlignes af en stigning i de beløb, som den britiske regering skal betale for at opfylde sit løfte om at indfri de nukleare forpligtelser.
(364)
Stigningen i kraftværkernes værdi er kun fiktiv, for forpligtelserne vil bestå, indtil den britiske regering anmodes om at gribe ind, og i det omfang det rent faktisk kan lade sig gøre, og skal i videst muligt omfang indfries af NLF, som BE bidrager til. Hvis regeringen havde betalt for manglende finansiering af forpligtelser på anden måde eller på et andet tidspunkt, f.eks. gennem ad hoc tilskud, da forpligtelserne opstod, ville der måske ikke have været behov for skattefritagelse.
(365)
Kommissionen anser derfor ikke skattefritagelsens statsstøtteelement for at være andet og mere, end hvad der er nødvendigt, for at støtten kan virkeliggøre omstruktureringens mål.
(366)
Endelig bemærker Kommissionen, at en eventuel stigning i BE’s fortjeneste, f.eks. på grund af højere elpriser, stort set vil gå til at finansiere BE’s bidrag til NLF. En sådan stigning i BE’s bidrag ville automatisk indebære et fald i støtten.
(367)
Kommissionen mener derfor, at ovennævnte mekanismer tilsammen vil sikre, at statsstøtten under foranstaltning A reduceres til et minimum.
c) Vedrørende forhindring af urimelig konkurrencefordrejning
(368)
I rammebestemmelsernes punkt 35 hedder det: »Det er desuden en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenter«.
(369)
Bortset fra i undtagelsestilfælde, hvor det relevante markeds størrelse er uden betydning på fællesskabs- og EØS-niveau, eller hvor virksomhedens andel af det relevante marked er uden betydning, skal der gennemføres sådanne foranstaltninger, således at omstruktureringsplanens støtteelement er foreneligt med det fælles marked. De skal tage form af en begrænsning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet og stå i forhold til støttens fordrejende virkning. Man kan overveje at begrænse disse foranstaltninger, hvis de kan føre til en væsentlig forringelse af markedsstrukturen.
(370)
Hvis der er behov for kompensationsforanstaltninger, bestemmes deres form og omfang af markedskapaciteten. I tilfælde af strukturel overkapacitet på markedet, skal kompensationsforanstaltningerne tage form af en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. Selvom der ikke er strukturel overkapacitet, kan der alligevel være behov for kompensationsforanstaltninger, men de kan tage form af andet end en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten.
i) Det relevante marked
(371)
I henhold til fodnote 20 i rammebestemmelserne omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.
(372)
Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden direktiv 96/92/EF trådte i kraft.
(373)
Men medlemsstaternes handel med elektricitet er underlagt fysiske begrænsninger på grund af manglende samkøringskapacitet. Problemerne er endnu større, når geografiske begrænsninger reducerer mulighederne for at skabe nye samkøringslinjer.
(374)
I forbindelse med politikken for de transeuropæiske net har Kommissionen opstillet en liste over sådanne flaskehalse på det indre elmarked. Ifølge bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (57) er Det Forenede Kongerige et af de geografiske områder, der ikke er tilstrækkeligt knyttet til den resterende del af nettet til, at det fælles marked kan fungere som en helhed.
(375)
Ud over at være isoleret fra den resterende del af Fællesskabets elnet er Det Forenede Kongeriges elmarked også karakteriseret ved sin meget specielle handelsordning. Denne specielle handelsordning, New Electricity Trading Arrangements (»NETA«), er hovedsageligt baseret på tosidige aftaler mellem værker, leverandører og kunder, i modsætning til de mere klassiske pool-markeder. Der er meget stor forskel på konkurrencevilkårene i forbindelse med NETA og på et pool-marked. Det fremgik tydeligt, da Det Forenede Kongerige skiftede fra en pool-struktur til NETA i 2001, og elengrospriserne faldt kraftigt.
(376)
På nuværende tidspunkt dækker NETA kun England og Wales. Det skotske marked er dog i høj grad knyttet til NETA, fordi elpriserne i Skotland indeksreguleres efter priserne i England og Wales. Endvidere skal NETA efter planerne meget snart udvides til at omfatte Skotland. Resultatet bliver et britisk marked, som skal begynde at fungere i 2005. Det skal dog bemærkes, at Skotland kun vil udgøre en begrænset del af dette marked, da installeret kapacitet i Skotland kun svarer til lidt over 10 % af installeret kapacitet i England og Wales.
(377)
Det nordirske elmarked vil ikke blive knyttet til det britiske inden for en overskuelig fremtid. De nuværende elforbindelser mellem Storbritannien og Nordirland er faktisk meget ringe (den nominelle kraft er på 0,5 GW, hvilket svarer til mindre end 1 % af den registrerede installerede kapacitet i Storbritannien). Konkurrencevilkårene i Nordirland vil derfor fortsat være meget anderledes end i Storbritannien.
(378)
Da BE kun opererer i Storbritannien, anser Kommissionen derfor Storbritannien for at være det relevante geografiske område for denne beslutning (58).
(379)
I henhold til tal fra de britiske myndigheder lå den samlede installerede kapacitet i de 15 stater, der var EU-medlemmer på det tidspunkt, omstruktureringsplanen blev bekendtgjort, på ca. 565 GW. Den samlede registrerede installerede kapacitet i Storbritannien svarer til ca. 10 % heraf. Endvidere er Det Forenede Kongeriges marked, hvoraf Storbritannien tegner sig for ca. 95 %, et af de største i EØS, kun overgået af det tyske og det franske marked. Markedet kan derfor ikke anses for ubetydeligt i fællesskabs- og EØS-sammenhæng.
(380)
BE’s kapacitet udgør ca. 14 % af den registrerede kapacitet i England og Wales og ca. 24 % i Skotland. BE kan derfor ikke anses for at have en ubetydelig andel af det relevante marked.
(381)
Endelig er der mange andre aktører på det pågældende marked end BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power og Powergen for blot at nævne et par af de større. Skulle BE forsvinde, opstår der hverken et monopol eller et snævert oligopol på det relevante marked.
(382)
Ovennævnte bekræfter Kommissionens oprindelige markedsanalyse som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen bemærker, at ingen af de tredjeparter, som fremsatte bemærkninger, satte spørgsmålstegn ved disse foreløbige resultater.
ii) Kapacitet på markedet
(383)
I beslutningen om at indlede proceduren gjorde Kommissionen det klart, at der ved vurdering af kapaciteten på et givet elmarked bør tages hensyn til de særlige fysiske kendetegn ved elektricitet og til de potentielt omfattende forstyrrelser, som elektricitetsudfald kan skabe både for økonomien og for borgernes dagligdag. Ved en vurdering af, hvorvidt der er strukturel overkapacitet, bør man derfor regne med en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin for at kunne dække spidsbelastningsefterspørgslen under alle rimelige forhold.
(384)
Kommissionen konstaterede, at kapacitetsmarginen på det relevante marked ikke var særligt høj sammenlignet med internationale standarder og tidligere værdier. Den konstaterede dog, at der muligvis var plads til et beskedent fald i denne kapacitetsmargin i sammenligning med enkelte andre medlemsstater eller værdier i Det Forenede Kongerige i 1995/1996.
(385)
Tredjeparters bemærkninger angående strukturel overkapacitet har været koncentreret om prisudviklingen og vurderingen af den eksisterende kapacitetsmargin i Storbritannien.
(386)
Nogle tredjeparter antydede, at der er en forbindelse med elprisernes udvikling og strukturel overkapacitet på markedet. På et så konkurrencepræget marked som NETA viser prisen efter deres mening, om der er behov for ny kapacitet. Hvis der er behov for ny kapacitet på et bestemt tidspunkt i fremtiden, udløser den forventede mangel på kapacitet i den pågældende periode en stigning i de tilsvarende terminspriser. Priserne vil stige så meget, at omkostningerne ved opførelse af nye værker dækkes, og nye aktører kommer ind på markedet.
(387)
Selvom priserne er steget på det seneste, er de ifølge disse tredjeparter endnu ikke nået op på et sådant niveau, at de har fået nye aktører til at komme ind på markedet. Derfor må der være overkapacitet på markedet.
(388)
Kommissionen medgiver, at der er en sammenhæng mellem priserne på et givet marked og kapaciteten. Den mener dog, at elmarkeder som NETA er alt for komplicerede til, at man kan drage endelige konklusioner om strukturel overkapacitet på markedet udelukkende på basis af prisobservationer.
(389)
For det første har NETA i modsætning til pool-markeder ikke en ligevægtspris. NETA er baseret på tosidige aftaler, som kan være af meget forskellig art, og som ikke altid har let gennemskuelige prisrapporteringsmekanismer. Elektricitetsbørser som UKPX er mere gennemsigtige, men de repræsenterer ikke en tilstrækkeligt stor del af markedet til at gøre det muligt at drage egentlige konklusioner. De fokuserer endvidere på handel på kort sigt og er derfor af begrænset nytte, hvis man vil skaffe sig viden om den fremtidige udvikling. Man er derfor henvist til prisindekser fra uafhængige kilder som Heren eller Argus. Disse prisindekser har deres egne begrænsninger, for de refererer kun til engrosmarkedet, der tegner sig for ca. to tredjedele af den samlede eludveksling, og kan derfor ikke opfange andet end ekstreme fald i den forventede elproduktion.
(390)
For det andet forudsætter begrundelsen i betragtning 389, at terminspriserne er et korrekt udtryk for den fremtidige situation på markedet. Kommissionen mener ikke, det altid vil være tilfældet. Priserne afspejler nemlig et mere kompliceret forhold, som i højere grad tager udgangspunkt i, hvordan henholdsvis køber og sælger mener, deres situation vil være i fremtiden. De er derfor baseret på forventninger til det fremtidige marked, som kan være meget urealistiske, for både udbud og efterspørgsel er udsat for mange udsving på det pågældende marked. Terminspriser er således i virkeligheden ikke udtryk for balancen mellem udbud og efterspørgsel i fremtiden, men snarere for, hvad nuværende aktører mener, den vil blive. Når man ser man bort fra udsving i brændselspriserne, er det én af grundene til, at terminspriser kan ændre sig meget med tiden, selv for en bestemt periode i fremtiden.
(391)
For det tredje forholder det sig således, at selv hvis man antager, at rapporterede priser er helt relevante og afspejler udbud og efterspørgsel korrekt, er det ikke logisk både at konkludere, at priserne ikke giver mulighed for fuld dækning af nye aktørers omkostninger, og at der er overkapacitet eller endda strukturel overkapacitet på markedet.
(392)
Kommissionen mener derfor ikke, at priserne alene er en tilstrækkeligt pålidelig indikator for, hvorvidt et elektricitetsmarked som NETA har strukturel overkapacitet eller ej.
(393)
Kommissionen konstaterer dog, at terminspriserne for vinterhalvåret er steget meget kraftigt, siden BE fik problemer. Ifølge flere prisrapporteringsagenturer kommer vinterens priser for el fra grundbelastningselværker til at ligge på over 20 GBP/MWh i de næste par år og kan endda nå op på 27 GBP/MWh (59). Denne udvikling i opadgående retning lader til at fortsætte og være bæredygtig. De anslåede omkostninger for nye aktører ligger på 20-25 GBP/MWh (60).
(394)
Kommissionen er overbevist om, at det er lettere at vurdere, om der er overkapacitet, hvis man analyserer de faktiske tal for installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgsel. Den margin, der er mellem installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger (61), kaldes systemets kapacitetsmargin. Hvis man skal vurdere, om der er strukturel overkapacitet på markedet, skal man således vurdere, om den nuværende og den forventede kapacitetsmargin er tilstrækkelig.
(395)
Det er helt klart en meget vanskelig opgave at fastsætte en bestemt kvantitativ norm for en passende kapacitetsmargin. Normen ville være afhængig af en række parametre, som er forskellige fra net til net. Den ville også være meget afhængig af kravet om forsyningssikkerhed, som igen ville være forbundet med mindre objektive forhold, som f.eks. de psykologiske konsekvenser af en given periode uden elektricitet i en bestemt region.
(396)
Selv hvis alle fysiske og psykologiske parametre lå fast, ville den nødvendige kapacitetsmargin med sikkerhed også være meget afhængig af markedsstrukturen. Nogle eksperter mener, at mere liberale markeder ikke har brug for så stor en kapacitetsmargin som stærkt regulerede centraliserede markeder, selvom de fleste er enige om, at det ikke er muligt at sætte tal på denne virkning på indeværende tidspunkt, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt historisk bevismateriale.
(397)
Endvidere viser kommentarer fra tredjeparter, at der er forskellig opfattelse af, hvor stor Storbritanniens kapacitetsmargin bør være. I de fleste kommentarer henvises der til tal fra de »Seven Year Statements«, som udgives af National Grid Transco (NGTransco), der ejer netværket i England og Wales. I disse rapporter anfører NGTransco, at en kapacitetsmargin på 20 % bør være det nominelle benchmark til planlægningsformål. NGTransco antyder dog, at det muligvis er tilstrækkeligt med en mindre kapacitetsmargin ved realtidsforvaltning af systemet, og nævner i den forbindelse 10 %.
(398)
Drax og Greenpeace har foreslået 10 % som benchmark for en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin, når det skal vurderes, om der foreligger strukturel overkapacitet. Andre organisationer foretrak at beholde de 20 %, herunder institutter, som Greenpeace havde bedt om at udarbejde rapporter om spørgsmålet (62).
(399)
NGTransco tilkendegiver i sine egne bemærkninger, hvilket af de to tal, der bør anvendes til at vurdere, om der foreligger strukturel overkapacitet. Det hedder nemlig, at »som systemoperatør for England og Wales mener vi ikke, at marginer på under 20 % kan være udtryk for overkapacitet på markedet i England og Wales«.
(400)
Kommissionen mener derfor, at 20 % er det korrekte benchmark til vurdering af kapaciteten på markedet i England og Wales. Selvom det skotske marked snart knyttes til markedet i England og Wales, vil der fortsat være en meget skarp fysisk adskillelse mellem markederne. Samkøringslinjen mellem de to regioner har en kapacitet på 2 200 MW. Det er for lidt til at sikre fuld fleksibilitet og til at udligne de enkelte regioners mangel på eller overskud af elkraft. Den anvendes faktisk næsten hele tiden til eksport af energi fra Skotland til England og Wales. Der er tale om en væsentlig begrænsning, og derfor mener Kommissionen, at det nævnte benchmark på 20 % bør forhøjes i forbindelse med de samlede tal for Storbritannien.
(401)
Det engelske og walisiske marked tegner sig i geografisk henseende for langt størstedelen af det britiske marked. Endvidere er de fleste økonomiske data baseret på den del af markedet, for de skotske priser fastsættes i overensstemmelse med de engelske og walisiske data. De allerfleste kommentarer fra tredjeparter vedrører også den engelske og walisiske del. Kommissionen startede derfor sin markedsanalyse med den del.
(402)
Historiske erfaringer viser, at samkøringslinjen mellem de to dele næsten udelukkende har været anvendt til eksport fra Skotland til England og Wales. NGTransco betragter samkøringslinjens kapacitet som en kilde til elkraft for England og Wales. Omvendt anser Scottish Power, som er den skotske operatør, der er ansvarlig for den del af Skotland, som grænser op til England, samkøringslinjen for at være forbeholdt til eksport. Under hensyn til tidligere erfaringer og de lokale operatørers forventninger vil Kommissionen derfor i resten af denne beslutning henregne den kapacitet, der forehaves i kraft af samkøringslinjen mellem England og Wales/Skotland, til England og Wales.
(403)
Der er kun en enkelt netoperatør i hele England og Wales, nemlig NGTransco. Kommissionen har baseret sin analyse af kapaciteten inden for den del på NGTranscos prognose, som offentliggøres regelmæssigt i virksomhedens »Seven Year Statement«.
(404)
Siden proceduren blev indledt, har NGTransco ændret sin prognose for det engelske og walisiske markeds kapacitetsmargin. Kommissionen fik tilsendt en ny prognose sammen med NGTranscos oplysninger. NGTransco offentliggjorde en endnu nyere udgave af samme prognose i sin »Seven Year Statement« for 2004 (63).
(405)
Kommissionen anvendte sidstnævnte nyere udgave til sin analyse. Den tager faktisk udgangspunkt i de samme grundlæggende forventninger, navnlig for så vidt angår input-data, som den prognose, NGTransco anså for relevant i det materiale, den indsendte til Kommissionen. Den indeholder blot nyere data om markedsudviklingen.
(406)
Prognosen opererer med tre scenarier. I det mest optimistiske scenarium (»SYS«) forudsættes produktionskapaciteten at svare til undertegnede transmissionsaftaler. I det mest pessimistiske scenarium (»eksisterende eller under opførelse«) forudsættes det, at der ikke vil være andre værker til rådighed end de eksisterende og dem, der netop er under opførelse. I det mellemliggende scenarium (»tilsagn«) forudsættes de forhåndenværende værker at tælle eksisterende værker, værker, som allerede er under opførelse, og værker, som der allerede er givet tilsagn til som foreskrevet i »Electricity Act« og »Energy Act«.
(407)
Nedenstående skema sammenfatter prognosen med de tre scenarier.
Tabel 10
NGTransco’s scenarier for England og Wales’ kapacitetsmargin (2004)
Scenarier
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
SYS
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Tilsagn
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Eksisterende og under opførelse
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
NB: Kapacitetsmargin over spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger. Samkøringslinjerne med Frankrig og Skotland antages at blive brugt udelukkende til import.
(408)
De tre scenarier adskiller sig hovedsageligt fra hinanden i de sidste år. Det er ikke nogen overraskelse, for de bygger på antagelser, som først og fremmest udviser forskelle på sigt. Men de pågældende år er ikke så relevante, når det drejer sig om at vurdere, om der er overkapacitet på markedet på indeværende tidspunkt.
(409)
I de næste tre år regner man i de tre scenarier med en kapacitetsmargin på mellem 18,7 % og 23,1 %, med et gennemsnit på ca. 21,5 %. Tallet ligger lidt over det nævnte benchmark på 20 %. Forskellen mellem 21,5 % og 20 %, svarende til spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger, er på 1,5 % af 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Alle BE’s kernekraftværker har en kapacitet på over 855 MW. Da tallet oven i købet er et statistisk gennemsnit, mener Kommissionen ikke, det er tilstrækkeligt statistisk signifikant til at svare til strukturel overkapacitet.
(410)
I de følgende år bliver forskellen mellem de tre scenarier større, hvilket gør det endnu vanskeligere at drage meningsfyldte konklusioner på grundlag heraf. Kommissionen konstaterer dog, at gennemsnittet for de tre scenarier i disse år svinger mellem 17,0 % og 22,7 %, med to år på ca. 20,2 %. Der synes således at være en generel tendens til at have en kapacitetsmargin på ca. 20 %, med forbehold af en vis fejlmargin.
(411)
Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er strukturel overkapacitet på elmarkedet i England og Wales.
(412)
I Skotland er der i modsætning til England og Wales to netoperatører: Scottish and Southern Electricity og Scottish Power. De to operatører offentliggør prognoser for deres eget regionale område. Disse prognoser er dog mindre detaljerede end NGTransco’s med hensyn til eventuelle scenarier for fremtiden. Kommissionen har af den grund koncentreret sin analyse af Skotland om den nuværende situation og har derfor mindre behov for forskellige scenarier.
(413)
Da ingen af de to skotske operatører har fremsat kommentarer til Kommissionen i forbindelse med proceduren, baseres analysen på offentligt tilgængelige dokumenter. For Scottish and Southern Electricity brugte Kommissionen tallene i operatørens »Seven Year Statement« fra 2003 (65). For Scottish Power brugte Kommissionen tallene i operatørens »Transmission Seven Year Statement« fra april 2003 (66).
(414)
Nedenstående skema indeholder en oversigt over forventet spidsbelastningsefterspørgsel og installeret kapacitet i de forskellige geografiske områder i 2004/2005.
Tabel 11
Prognoser for Storbritanniens kapacitet og efterspørgsel i 2004/2005. Alle tal er i MW
Kapacitet forbundet med Scottish Power’s netværk
7 127
Kapacitet forbundet med Scottish and Southern Electricity’s netværk
2 844
Kapacitet forbundet med NGTransco’s netværk, eksklusive samkøringslinjer
63 998
Irland/Skotland samkøringskapacitet
500
Frankrig/England samkøringskapacitet
2 000
Forhåndenværende kapacitet i Storbritannien
76 469
Maksimal efterspørgsel i Scottish Power’s område
4 269
Maksimal efterspørgsel i Scottish and Southern Electricity’s område
1 684
Spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i NGTransco’s område
55 900
Samlet spidsbelastningsefterspørgsel (67)
61 853
(415)
Storbritanniens kapacitetsmargin ligger derfor på ca. 23,6 % (68). Tallet er højere end det benchmark på 20 %, der blev nævnt i betragtning 400, men, som anført, skal et benchmark på 20 % for et fleksibelt netværk som det i England og Wales øges for at tage højde for begrænsninger i netværk med flaskehalse. Tallene forudsætter endvidere, at samkøringslinjerne med Nordirland og Frankrig kan udnyttes fuldt ud til import, hvilket ikke altid er givet. Hvis samkøringslinjerne anvendes til eksport på tidspunktet for spidsbelastningsefterspørgsel under en gennemsnitskuldebølge, trækkes deres kapacitet fra den forhåndenværende kapacitet og lægges til efterspørgslen, hvorved kapacitetsmarginen falder til 15,5 %.
(416)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er statistisk signifikant strukturel overkapacitet på det britiske marked.
(417)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked.
(418)
Kompensationsforanstaltninger i form af uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten er derfor ikke obligatoriske.
iii) Støttens konsekvenser for konkurrencen på det relevante marked
(419)
Da der ikke er strukturel overkapacitet på det relevante marked, er Kommissionen nødt til at vurdere behovet for kompensationsforanstaltninger og deres form efter sagens beskaffenhed. Eventuelle kompensationsforanstaltninger skal tage hensyn til støttens mulige konkurrencefordrejende virkninger.
(420)
De britiske myndigheder hævder, at støttepakken ikke indvirker på konkurrencen. Ifølge dem afhænger kernekraftværkernes økonomiske evne til at producere elektricitet inden for NETA af deres kortsigtede marginalomkostninger. Markedet fungerer til enhver tid, som om kraftværkerne anvendes i rækkefølge efter, hvem der har de laveste kortsigtede marginalomkostninger, indtil deres kumulerede kapacitet dækker efterspørgslen. På det tidspunkt fastsættes elektricitetsprisen på grundlag af de kortsigtede marginalomkostninger i det sidste kraftværk, der tages i anvendelse, det såkaldte marginalkraftværk.
(421)
Ifølge de britiske myndigheder tager støtten udelukkende sigte på kernekraftværkerne. Den ændrer ikke deres kortsigtede marginalomkostninger i et sådant omfang, at de får en anden indplacering i rækkefølgen. Endvidere vil de kortsigtede marginalomkostninger i BE's kernekraftværker til enhver tid være lavere end de tilsvarende omkostninger i marginalværket. Støtten vil aldrig få konsekvenser hverken for BE’s konkurrenters evne til at producere elektricitet eller den pris, de kan sælge den producerede elektricitet til. Støtten vil derfor ikke få konsekvenser for BE’s konkurrenter.
(422)
Ifølge Kommissionen holder de argumenter, de britiske myndigheder fremsætter, kun på det ideelle marked, som er baseret på en enkelt fuldstændigt gennemsigtig auktionsproces. Men som det fremgår af betragtning 389 og 390 er NETA ikke et sådant marked.
(423)
Kommissionen mener, at støtten kan få konsekvenser for BE’s konkurrenter på mange måder. To af dem kan få større konsekvenser for konkurrencen.
(424)
For det første ejer BE ikke kun kernekraftværker. BE ejer også kulkraftværket i Eggborough, som i sig selv har en kapacitet, der er ligeså stor som nogle af BE’s konkurrenters samlede kapacitet.
(425)
BE kunne anvende støtten til kernekraftværkerne til kraftværket i Eggborough.
(426)
BE kunne f.eks. anvende pengene til at udstyre Eggborough med røggasafsvovlingsanordninger, således at kraftværket kan overholde nye miljøregler og dermed få forlænget levetiden betydeligt.
(427)
BE kunne også anvende midler fra støtten til at erhverve flere ikke-nukleare produktionsaktiver.
(428)
BE har ganske rigtigt behov for fleksible elproduktionskilder til at kompensere for kernekraftværkernes manglende fleksibilitet. Hvis støtten sætter BE i stand til at udvide sin ikke-nukleare portefølje, får BE større intern adgang til fleksibel produktion. BE kan derfor give kunderne bedre tilbud og får samtidig mindre behov for at købe fleksibel produktion fra konkurrenterne.
(429)
For det andet er NETA ikke et fælles marked. NETA omfatter navnlig en afdeling for engrosmarkeder, hvor kraftværker sælger elektricitet til leverandører, og en afdeling for direkte salg til erhvervslivet, hvor kraftværker sælger elektricitet direkte til større slutbrugere.
(430)
Kraftværker kan normalt få en højere pris ved direkte salg til erhvervslivet end ved salg på engrosmarkedet (69). Det er derfor mere fordelagtigt for et kraftværk at sælge elektricitet direkte til erhvervslivet.
(431)
Når man analyserer støttens konsekvenser, bør man derfor ikke blot se på den samlede elektricitetsmængde, som de enkelte kraftværker sælger, men også på hvordan salget er fordelt på salg på engrosmarkedet og direkte salg til erhvervslivet.
(432)
En del af BE’s omstruktureringsplan går ud på at øge virksomhedens andel af det direkte salg til erhvervslivet. Derfor skal virksomheden forsøge at tilbyde kunderne på markedet for direkte salg en pris, der kan konkurrere med engrospriserne for elektricitet. BE kan finansiere dette konkurrencedygtige tilbud helt eller delvist ved hjælp af faldet i kernekraftværkernes kortsigtede marginalomkostninger.
(433)
Selv om BE-værkernes rækkefølge efter kortfristede marginalomkostninger måske forbliver uændret og derfor ikke har konsekvenser for konkurrenternes omkostninger, gør niveauændringen det muligt for BE at flytte en del af salget fra engrosmarkedet over til markedet for direkte salg. Dermed flyttes en del af konkurrenternes produktion fra markedet for direkte salg over til engrosmarkedet. På den måde kan støtten øge BE’s fortjeneste og mindske konkurrenternes.
(434)
Kommissionen mener derfor, at støtten har en væsentlig indvirkning på BE’s konkurrenter, og at det er nødvendigt med kompensationsforanstaltninger for at afbøde konsekvenserne.
iv) Kompensationsforanstaltninger, som skal gennemføres
(435)
Der skal være balance mellem kompensationsforanstaltninger, som skal afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne, og behovet for at sikre støttemodtagervirksomhedens genetablering af rentabiliteten.
(436)
Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltninger bør rettes direkte mod de mekanismer, som gør, at støtten kan skade BE’s konkurrenter.
(437)
I dette tilfælde bør kompensationsforanstaltninger derfor sikre, at BE ikke på utilbørlig vis bruger regeringens støtte til at udvide sin portefølje med fleksibel produktion eller øge sin andel af markedet for direkte salg.
(438)
Denne målsætning har fået Kommissionen til at anmode om tre kompensationsforanstaltninger. De britiske myndigheder fremsatte forslag til sådanne kompensationsforanstaltninger grundlag af de foranstaltninger, som BE’s konkurrenter havde foreslået i det materiale, de indgav.
(439)
Som forklaret i betragtning 437 kunne støtten f.eks. få større konsekvenser for BE's konkurrenter, hvis den ikke som påtænkt blev anvendt til at dække omkostninger i BE's kernekraftværker, men i stedet til at øge BE’s ikke-nukleare produktionskapacitet.
(440)
På den måde ville BE lettere kunne konkurrere med konkurrenters kraftværker (70) og få større adgang til fleksibel produktion end på indeværende tidspunkt, hvilket så igen ville mindske BE’s behov for at købe fleksibilitet udefra.
(441)
For at undgå at det sker, bør BE’s virksomheder opdeles i forskellige juridiske enheder med særskilte regnskaber.
(442)
Derfor bør BE’s struktur ændres således, at nuklear produktion, ikke-nuklear produktion, salg til engrosmarkedet og direkte salg henlægges til særskilte datterselskaber. Der bør kun ydes støtte til nuklear produktion.
(443)
Der bør nedlægges forbud mod overførsel af støtte mellem de forskellige datterselskaber.
(444)
Forbuddet bør så vidt muligt implementeres gennem selskabernes licensordning og således overvåges af Storbritanniens regulerende myndighed på elområdet, OFGEM. Kommissionen er dog klar over, at OFGEM ikke frit kan ændre operatørernes licenser, for myndigheden har pligt til at høre tredjeparter om sådanne ændringer og tage hensyn til modtagne bemærkninger.
(445)
Hvis OFGEM ikke har mulighed for at ændre en af BE’s licenser, således at der nedlægges forbud mod overførsel af støtte, bør den britiske regering give Kommissionen et tidsubegrænset løfte med samme virkning. For yderligere at sikre, at handel mellem datterselskaberne ikke indebærer overførsel af støtte, bør de britiske myndigheder i et sådant tilfælde aflevere en årsrapport til Kommissionen med belæg for, at der ikke har været tale om overførsel af støtte. Rapporten bør tage udgangspunkt i en analyse fra uafhængige regnskabseksperter.
(446)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(447)
Kompensationsforanstaltning nr. 1 burde i princippet være tilstrækkelig til at sikre, at BE ikke anvender støtte til kernekraftreaktorer til at forbedre eller udvide eksisterende ikke-nukleare aktiver.
(448)
Men i betragtning af at elsektoren er meget kompliceret, og navnlig at NETA tillader en lang række forskellige forbindelser mellem de enkelte aktører, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at gennemføre andre, mere specifikke foranstaltninger for yderligere at sikre, at BE ikke anvender støtten til kernekraftreaktorer inden for andre områder.
(449)
Selvom kapaciteten på markedet ikke gør det økonomisk forsvarligt at tvinge BE til at foretage kapacitetsnedskæringer, skønner Kommissionen dog, at der bør stilles krav til BE om ikke at øge sine aktiviteter.
(450)
Der bør således nedlægges en række forbud mod, at BE øger sin produktion på de områder, hvor konkurrenterne er aktive.
(451)
Til dette formål er det nødvendigt at definere en særlig form for kapacitet (»begrænset kapacitet«). Denne kapacitet omfatter:
a)
registreret operationel kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
registeret hydroelektrisk stordriftskapacitet (71) i Det Forenede Kongerige.
(452)
Der bør for en periode på seks år fra datoen for denne beslutning nedlægges forbud mod, at BE ejer eller har dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger de 2 020 MW, som svarer til kapaciteten i de nuværende værker Eggborough (1 970 MW) og District Energy (50 MW).
(453)
Grunden til, at det er nødvendigt at forbyde en forøgelse af den del af BE’s kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, er forklaret i betragtning 437. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at udvide forbuddet til at omfatte hydroelektriske stordriftsværker for at undgå, at BE erhverver eksisterende hydroelektriske stordriftsværker, navnlig i Skotland.
(454)
Forbuddet bør gælde i seks år. Det er omtrent dobbelt så længe, som det tager at opføre et kombineret kraftvarmeværk med gasturbine.
(455)
Tanken med forbuddet er at forhindre BE i at erhverve større fleksibilitet, end den virksomheden har for indeværende i Eggborough-kraftværket, og som burde være nok til at sikre BE’s rentabilitet.
(456)
Men Kommissionen er klar over, at i henhold til omstruktureringsplanen vil banksyndikatet, som finansierede Eggborough-projektet, fortsat have mulighed for at købe Eggborough fra BE. Hvis bankerne beslutter at udøve denne ret, vil BE miste sin eneste kilde til fleksibilitet, som er en nødvendig forudsætning, for at omstruktureringsplanen lykkes, hvilket Kommissionen også anerkender. I så fald burde BE have tilladelse til at forberede en erstatning for Eggborough, så snart bankerne meddeler, at de har til hensigt at udøve deres ret.
(457)
Kommissionen mener derfor, at der bør gøres undtagelse fra forbuddet i det tilfælde, bankerne udøver deres ret, for at sætte BE i stand til at erhverve en kilde til fleksibilitet til erstatning af Eggborough, eller i det tilfælde, Eggborough bliver definitivt utilgængelig af årsager, som BE’s ikke har kontrol over. Det bør dog ikke i sidste ende føre til, at BE får tilladelse til at erhverve større fleksibilitetskapacitet, end virksomheden har for indeværende, eller til at anvende denne erstatningskapacitet til at skabe fortjeneste i en eventuel overlapningsperiode mellem opførelsens afslutning og afhændelse af Eggborough.
(458)
I betragtning af ovenstående bør BE kunne eje eller have dispositionsret over mere end 2 020 MW begrænset kapacitet fra den dato, BE modtager bankernes meddelelse, og til den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggboroughs kapacitet, eller udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, hvis det pågældende tidspunkt kommer før den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggborough's kapacitet, forudsat at BE ikke anvender den begrænsede kapacitet, som overstiger 2 020 MW, eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i denne overskydende begrænsede kapacitet.
(459)
Fra det tidspunkt, BE ikke længere har adgang til Eggborough, enten som omhandlet i betragtning 458 eller på grund af force majeure eller uoprettelig skade, bør BE kunne eje eller have dispositionsret over op til 2 222 MW begrænset kapacitet, forudsat at BE indtil udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, anmelder sin begrænsede kapacitet til netværksoperatøren som 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af denne kapacitet. Denne bestemmelse tager sigte på at lade BE have større fleksibilitet i forbindelse med erstatning af Eggborough, uden at der slækkes på forbuddet i praksis.
(460)
I tillæg til restriktionerne i forbindelse med begrænset kapacitet, som defineret i betragtning 451, og med det formål at følge rammebestemmelsernes filosofi om, at støttemodtagere ikke må anvende statsstøtte til at udvide deres markedsandel, bør der endelig også nedlægges forbud mod, at BE uden forudgående tilladelse fra Kommissionen og i en periode på seks år efter denne beslutnings vedtagelse ejer andre nukleare produktionsaktiver end dem, BE ejer for indeværende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
(461)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(462)
Som forklaret i betragtning 437 ville støtten også blive brugt forkert, hvis BE uretmæssigt anvendte den til at erhverve andele i det mere udbyttegivende marked for direkte salg i stedet for at sigte mod at dække de omkostninger, der er forbundet med kernereaktorerne.
(463)
Eventuelt misbrug er et følsomt emne, hvilket navnlig fremgår af bemærkninger til Kommissionen fra en tredjepart, som har ønsket at forblive anonym (72). Selv hvis BE rent faktisk ikke tilbød priser unormalt langt under markedsnormen, så ville blot antydningen af, at BE kunne gøre det på grund af støtten, også kunne skade BE’s konkurrenter, for deres kunder ville have urealistiske forventninger.
(464)
Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at udvide de garantier, der allerede ligger i kompensationsforanstaltning nr. 1, med en mere specifik kompensationsforanstaltning, som er rettet mod BE's adfærd på markedet for direkte salg. BE bør forpligtes til at anvende nogenlunde de samme standarder som konkurrenterne på dette marked.
(465)
Derfor bør der nedlægges forbud mod, at BE tilbyder priser, som ligger under de gældende engrospriser på markedet for direkte salg. Denne foranstaltning bør i lighed med kompensationsforanstaltning nr. 2 have en varighed på seks år fra datoen for denne beslutning.
(466)
Der bør føres tilsyn med, hvorvidt BE overholder forbuddet. Til det formål skal de britiske myndigheder udvælge et uafhængigt organ ved en gennemsigtig udbudsprocedure. Det uafhængige organ bør hvert år aflægge rapport til Kommissionen.
(467)
Hidtil har priserne på markedet for direkte salg altid fulgt udviklingen i engrospriserne, med et tillæg til forskel. Forbuddet vil derfor sikre, at BE ikke adskiller sig fra konkurrenterne i kommerciel henseende.
(468)
NETA har dog kun eksisteret i tre år. Forholdet mellem markedet for direkte salg og engrosmarkedet vil muligvis til tider ændre sig i løbet af de næste seks år. Man kunne f.eks. forestille sig, at engrosmarkedet mistede sin likviditet i en periode, hvilket kunne føre til usædvanligt høje priser. Kommissionen tager som givet, at kraftværkerne i så fald ville tilbyde priser på markedet for direkte salg, som lå noget under engrospriserne, for ikke at miste deres kunder. Hvis BE i en sådan situation ikke havde kapacitet til at reagere i overensstemmelse hermed, ville virksomheden sandsynligvis miste sin kundebase på markedet for direkte salg, hvilket ville bringe omstruktureringsmålet i fare.
(469)
Det er derfor nødvendigt, at BE får lov til at beholde en vis fleksibilitet med henblik på sådanne usædvanlige omstændigheder. BE’s spillerum bør dog være meget begrænset, det bør beskrives objektivt, og det bør overvåges nøje for at undgå misbrug. De kriterier, der skal opfyldes, for at BE kan anvende sit spillerum, bør kunne testes forudgående, for at undgå misbrug af enhver art.
(470)
Eftersom rapporteringen om priser på markedet for direkte salg er langt mindre troværdig end rapporteringen om engrospriser, er det under en aftalerunde vedrørende markedet for direkte salg meget vanskeligt at vide, om der tilbydes lavere priser på markedet for direkte salg end på engrosmarkedet. Det er ensbetydende med, at de objektive kriterier, der omtales i betragtning 469, ikke kan baseres direkte på kontrol af, om BE’s konkurrenter tilbyder priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrospriserne. I stedet må kontrollen baseres på indirekte oplysninger, som BE har adgang til på kort sigt, og som kan vise, om engrosmarkedet har mistet sin likviditet, og det ikke længere er kommercielt forsvarligt at anvende priser på markedet for direkte salg, som svarer til eller ligger over engrospriserne.
(471)
Der bør foretages følgende kontroller:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] før den dato, hvor BE påberåber sig usædvanlige markedsforhold) har […] af de af BE’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som BE har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energiforsyningsdelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet BE’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der er forhandlet på engrosmarkedet i en […] periode er faldet til mindre end […] af gennemsnittet af dem, der blev forhandlet i den samme periode i den/det/de sidste […], som der foreligger oplysninger om.
c)
BE tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […] timer.
(472)
Det uafhængige organ, som fører tilsyn med, om BE overholder forbuddet, bør også være ansvarligt for at tjekke, hvorvidt BE er klar over, om kontrollerne er gennemført med tilfredsstillende resultat. Det uafhængige organ efterprøver, om kontrol a) sammen med enten kontrol b) eller c) er gennemført med tilfredsstillende resultat. Hvis det er tilfældet, bør BE være berettiget til at tilbyde priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrosprisen i […] efter det uafhængige organs beslutning. Det uafhængige organ kan beslutte at forlænge fristen, hvis de usædvanlige markedsforhold fortsat gør sig gældende. I […] bør BE være forpligtet til at handle i god tro og tilbyde rabatter, som kan sammenlignes med hvad, BE med rimelighed må anse for at være konkurrenternes tilbud. Det uafhængige organ bør foretage en efterfølgende vurdering af, om BE har opfyldt dette kriterium, når […] er forbi.
(473)
For gennemsigtigheden skyld bør det uafhængige organ offentliggøre en erklæring ved aftalerundernes udgang, hvor det bekræftes, at der rent faktisk var tale om usædvanlige markedsforhold og helt præcist, hvor længe de varede. Vurderingens nærmere detaljer bør sendes til Kommissionen.
(474)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
v) Kompensationsforanstaltninger, som Kommissionen overvejede, men forkastede
(475)
Kommissionen mener, at de tre kompensationsforanstaltninger i afsnit VI.3.c)iv) er tilstrækkelige til at afbøde støttens potentielle konkurrenceforvridning, og at de derfor opfylder kravene i rammebestemmelsernes punkt 39.ii). De skal også betragtes som særlige betingelser for godkendelse af støtten, som defineret i rammebestemmelsernes punkt 42.ii).
(476)
Tredjeparter har foreslået andre eventuelle kompensationsforanstaltninger.
(477)
Greenpeace foreslog, at BE’s kernekraftværker lukkes i flere tempi. Da der ikke er overkapacitet på det relevante marked, mener Kommissionen, det ville være urimeligt at kræve nedlukning af BE's produktionsaktiver i betragtning af den konkurrenceforvridning, støtten giver anledning til.
(478)
Powergen foreslog, at Dungeness B-reaktoren lukkes, da den er BE’s mindst udbyttegivende aktiv. Dungeness B’s rentabilitet er behandlet i afsnit VI.3.a). Kommissionen konstaterer, at der allerede er planer om at lukke Dungeness B i 2008, og at Dungeness B ifølge oplysninger fra NGTransco om nødvendig varsling i tilfælde af større nedlukninger tidligst kan lukkes i midten af 2007. Kommissionen mener ikke, at så beskeden en ændring berettiger de udgifter, den ville medføre.
(479)
Drax foreslog at fjerne BE’s nukleare aktiver fra det konkurrencebaserede marked ved at indføre en ordning med tvunget opkøb af kernekraft til fast pris i stil med »Renewable Obligation«”. På den måde ville BE i praksis få fuld, tidsubestemt støtte fra staten helt i modstrid med Kommissionens konkurrencepolitik.
(480)
Drax foreslog, at BNFL skulle have større andel i BE’s potentielle fortjeneste, hvis elpriserne stiger, for at reducere støttebeløbet. Som anført i afsnit VI.2.b) kom Kommissionen til den konklusion, at foranstaltning B ikke omfatter statsstøtte. Hvis BNFL fik større andel i BE’s potentielle fortjeneste, ville støtten stige, for BE’s frie cash-flow ville falde og dermed bidraget til NLF. Det kan Kommissionen ikke acceptere.
(481)
Drax foreslog, at man skulle skaffe sig af med Eggborough-værket. Kommissionen anerkender, at selvom man skaffede sig af med Eggborough, ville man alligevel kunne bevare den nødvendige kapacitetsmargin i elsystemet, for den nye ejer ville med stor sandsynlighed videreføre kraftværket. Men for at kunne gennemføre omstruktureringsplanen og genoprette rentabiliteten er BE nødt til at have adgang til en kilde til fleksibel elproduktion. Hvis BE sælger Eggborough, skal fleksibiliteten hentes fra kilder udefra.
(482)
På grundlag af analyser nåede de britiske myndigheder til den konklusion, at det ikke ville være rentabelt at købe de serviceydelser, som Eggborough yder BE, fra andre kraftværker. Serviceydelserne omfatter forsikring mod reaktorsvigt, skræddersyning af el-aftaler og fleksibilitet med henblik på at gennemføre planlagt vedligeholdelse af reaktorer. De britiske myndigheder har anført, at BE sammenlagt vil kunne spare 11 mio. GBP pr. år ved at beholde Eggborough. Skønnet er baseret på Eggborough's omkostninger, hvilket er ensbetydende med, at BE måske kunne få de samme serviceydelser med de samme omkostninger, blot ved at eje andre værker. Det ville være langt dyrere, hvis overhovedet muligt, at købe serviceydelserne på markedet.
(483)
Kommissionen mener derfor, at et krav til BE om at skaffe sig af med Eggborough ville udgøre en trussel for BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være urimeligt. Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 og 2 pålægger den samme form for begrænsning, men på en mere passende måde.
(484)
Powergen foreslog at lægge loft over BE’s andel i markedet for direkte salg. Kommissionen mener, at et sådant loft ville skade konkurrencen på markedet. Det er mere effektivt at anvende kompensationsforanstaltning nr. 3 til at afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne på dette marked uden at begrænse BE’s muligheder for på egen hånd at tilbyde konkurrencedygtige aftaler på markedet.
(485)
Powergen foreslog at forbyde BE at gå ind på nye detailmarkeder. Det foreslåede tiltag ville få flest konsekvenser for forbrugermarkedet, som kun leverandørerne har adgang til på indeværende tidspunkt. Kommissionen mener, at en sådan begrænsning ville unddrage forbrugerne en mulig kilde til konkurrence på et marked, som allerede er den mindst konkurrencedygtige del af elmarkedet i Det Forenede Kongerige (73). Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 vil være nok til at sikre, at BE om ønsket kan gå ind på dette marked uden støtte, uden at det medfører en urimelig konkurrenceforvridning.
(486)
Endelig mener Kommissionen, at alle de andre forslag til kompensationsforanstaltninger fra tredjeparter, som indsendte kommentarer, indgår i de tre kompensationsforanstaltninger, Kommissionen har udvalgt.
d) Gennemførelse af hele omstruktureringsplanen
(487)
Der bør stilles krav til virksomheden om at gennemføre den omstruktureringsplan, Kommissionen har fået meddelelse om, i sin helhed. Den britiske regering er forpligtet til at sikre, at omstruktureringsplanen gennemføres i sin helhed, hvis den godkendes.
e) Tilsyn og årsrapporter
(488)
Hvis hjælpepakken godkendes, er den britiske regering forpligtet til at sende Kommissionen en rapport senest seks måneder efter hjælpepakkens godkendelse og derefter årsrapporter, således at Kommissionen kan føre tilsyn med BE's fremskridt, indtil situationen er så stabil, at Kommissionen ikke længere mener, der er behov for flere rapporter.
VII. KONKLUSION
(489)
Støtten følger rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte og er i tråd med Euratom-traktatens målsætninger. Kommissionen må derfor konkludere, at den pågældende støtte er i overensstemmelse med det indre marked -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte, som Det Forenede Kongerige planlægger at yde under foranstaltning A i omstruktureringsplanen for British Energy plc (»British Energy«), som Kommissionen fik meddelelse om den 7. marts 2003, og som indebærer, at den britiske regering påtager sig at finansiere:
a)
indfrielse af forpligtelser i forbindelse med forvaltning af brugt brændsel påfyldt British Energy’s kernereaktorer inden omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato, forudsat at udgifterne til disse forpligtelser, dog ikke ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, ikke overstiger 2 185 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser,
og
b)
Nuclear Liabilities Funds eventuelt utilstrækkelige indfrielse af forpligtelser i forbindelse med British Energys nedlukning af nukleare aktiver, British Energys forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, og ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter,
er forenelig med det indre marked og Euratom-traktatens målsætninger, forudsat at den er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 2-10.
Artikel 2
1. Det Forenede Kongerige sikrer, at omstruktureringsplanen som meddelt Kommissionen af Det Forenede Kongerige gennemføres i sin helhed.
2. Det Forenede Kongerige aflægger rapport om omstruktureringens gennemførelse senest seks måneder efter denne meddelelse og derefter hvert år, indtil Kommissionen meddeler Det Forenede Kongerige, at der ikke er behov for flere rapporter.
Artikel 3
Så snart de udgifter, der svarer til de i artikel 1, litra b), omhandlede forpligtelser, overstiger 1 629 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser, indsender Det Forenede Kongerige udvidede tillægsrapporter til Kommissionen med belæg for, at statens betalinger udelukkende anvendes til at indfri de i litra b) omhandlede forpligtelser, og at der er truffet passende foranstaltninger til at begrænse udgifterne til det minimum, der er nødvendigt for at indfri forpligtelserne. Disse rapporter indsendes på årsbasis. De knyttes til de i artikel 2 omhandlede årsrapporter.
Artikel 4
Ved beregning af beløb i december 2002-priser, jf. artikel 1 og 3, anvender Det Forenede Kongerige den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har offentliggjort for Det Forenede Kongerige, og opdaterer den hvert femte år.
Artikel 5
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om at sørge for følgende inden den 1. april 2005:
a)
udskille elforsyningen fra British Energy Generation Limited og inkorporere den som et selvstændigt datterselskab under British Energy plc (eller efterfølgende moderselskaber)
b)
konsolidere de nuværende nukleare produktionsaktiviteter i et enkelt selskab,
og
c)
træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå licensændringer under Electricity Act 1989 eller, hvis sådanne licensændringer ikke kan opnås, give den britiske regering bindende tidsubegrænsede løfter om, at: i) British Energy behandler sine nuværende nukleare og ikke-nukleare produktionsaktiviteter som særskilte virksomheder i forbindelse med licenser (eller løfter af enhver art til den britiske regering), og at ii) den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke overfører støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen.
2. I det tilfælde, det i litra c) omhandlede løfte ikke opfyldes ved licensændring, indgiver Det Forenede Kongerige hvert år en rapport til Kommissionen med belæg for, at den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke har overført støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen. Rapporten baseres på analyser fra uafhængige regnskabseksperter. Den kan knyttes til den i artikel 2 omhandlede rapport. Dette bør dog ikke hindre, at løftet opfyldes ved licensændring, hvis det bliver muligt senere.
3. Det Forenede Kongerige underretter Kommissionen, så snart de i stk. 1 og 2 omhandlede løfter er opfyldt.
Artikel 6
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over:
-
registreret operationel produktionskapacitet, som er baseret på fossilt brændsel (74), i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
eller
-
registreret hydroelektrisk stordriftsproduktionskapacitet, som defineret i Renewables Obligation Order 2002, i Det Forenede Kongerige
(begge former for kapacitet herefter kaldet »begrænset kapacitet«), som tilsammen overstiger 2 020 MW, forudsat at:
a)
British Energy i en periode forud for afhændelse (som defineret herefter) er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger 2 020 MW, på den betingelse at British Energy ikke anvender sådan overskydende begrænset kapacitet eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i den overskydende begrænsede kapacitet eller elkraft produceret ved hjælp af den overskydende begrænsede kapacitet. I den forbindelse er en »periode forud for afhændelse« perioden fra:
i)
det tidspunkt, hvor Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited modtager meddelelse om, at 1) der vil blive gjort brug af ret til at erhverve aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket, eller, at 2) sikkerhed i aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket vil blive realiseret,
og
ii)
den dato, hvor Eggborough-værkets registrerede produktionskapacitet ikke længere er til rådighed for British Energy-gruppen
b)
British Energy i tilfælde af, at en af afhændelsesoptionerne for aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket benyttes, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet,
eller
c)
British Energy i tilfælde af, at Eggborough-værket ikke er til rådighed for British Energy-gruppen på grund af uoprettelig skade eller force majeure, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet.
Artikel 7
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over registreret operationel nuklear produktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ud over sine nuværende nukleare produktionsaktiver eller drifts- og vedligeholdelsesaftaler, hvor British Energy ikke har interesse i elproduktionen, uden forudgående skriftligt tilsagn fra Kommissionen.
Artikel 8
Det Forenede Kongerige udpeger i løbet af fire måneder fra datoen for denne beslutning ved en åben og gennemsigtig procedure en uafhængig ekspert (herefter kaldet »den uafhængige ekspert«”) til at føre tilsyn med, om BE opfylder betingelserne i artikel 9. Det Forenede Kongerige orienterer straks Kommissionen om denne udpegelse.
Artikel 9
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om:
a)
i en periode på seks år efter den uafhængige eksperts udpegelse ikke at tilbyde at levere til slutbrugere i erhvervslivet, som køber elektricitet direkte fra British Energy på betingelser, hvor prisen på energiforsyningsdelen af aftalen med brugerne ligger under den gældende engrospris, forudsat at British Energy under usædvanlige markedsforhold, hvor den uafhængige ekspert skønner, at visse objektive undersøgelser er gennemført med tilfredsstillende resultat, som beskrevet i artikel 10 (»usædvanlige markedsforhold«), har ret til, så længe sådanne usædvanlige markedsforhold fortsat hersker, i givet fald i god tro at fastsætte prisen på energidelen af aftalen således, at den ligger under den gældende engrospris, for at sætte British Energy i stand til at konkurrere under de i artikel 10 omhandlede forhold,
og
b)
samarbejde i god tro med den uafhængige ekspert og imødekomme alle rimelige anmodninger fra den uafhængige ekspert i tide, herunder anmodninger om information, dokumenter og adgang til personale eller ledelse.
2. Den uafhængige ekspert aflægger hvert år rapport til Det Forenede Kongerige om, hvorvidt British Energy opfylder disse betingelser. Det Forenede Kongerige stiller disse rapporter til rådighed for Kommissionen.
Artikel 10
1. Følgende undersøgelser anvendes til at afgøre, om der hersker usædvanlige markedsforhold:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] inden datoen for Amber Notice-advarslen, som defineret nedenstående) har […] af de af British Energy’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som British Energy har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energidelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet British Energy’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der forhandles på engrosmarkedet i en periode på […], er faldet til under […] af gennemsnittet af de mængder, der blev forhandlet i en tilsvarende periode i de sidste […], der foreligger oplysninger om.
c)
British Energy tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […].
2. Under lignende forhold, og hvis British Energy mener, det kan blive nødvendigt at påberåbe sig usædvanlige markedsforhold, informerer British Energy først den uafhængige ekspert om sin analyse af situationen set i forhold til de objektive undersøgelser (»Amber Notice«).
3. Hvis forholdene efter »Amber Notice«-advarslen ikke bliver bedre, og betingelserne i undersøgelse a), sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, underretter British Energy den uafhængige ekspert om, at British Energy har til hensigt at reagere på konkurrencen ved at fastsætte en pris, der ligger under engrosprisen, og fremlægger sine seneste forhåndenværende dokumentation. Derefter har den uafhængige ekspert højst 24 timer til at be- eller afkræfte, at betingelserne i undersøgelse a) sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, og derfor til at erklære, om der hersker usædvanlige markedsforhold.
4. Hvis den uafhængige ekspert erklærer, at der hersker usædvanlige markedsforhold, har British Energy i en periode på […] fra datoen for den uafhængige eksperts beslutning, ret til i god tro at afgive tilbud til priser, som er konkurrencedygtige ved direkte salg til erhvervslivet.
5. Perioden på […] kan forlænges af den uafhængige ekspert, så længe betingelserne i undersøgelse c) er opfyldt.
6. Ved periodens udløb finder den prisbegrænsning, der er omhandlet i artikel 9, på ny anvendelse på British Energy.
7. Derefter aflægger British Energy rapport til den uafhængige ekspert med en oversigt over salgsaktiviteterne i den pågældende periode. Disse informationer behandles i den uafhængige eksperts årsrapport.
8. Efter udløbet af den aftalerunde, hvor der herskede usædvanlige markedsforhold, offentliggør den uafhængige ekspert, at han fastslog, at der forelå sådanne omstændigheder, og hvor længe de varede.
Artikel 11
Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2004.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2004. szeptember 22.)
az Egyesült Királyság által a British Energy plc részére végrehajtani tervezett állami támogatásról
(az értesítés a C(2004) 3474. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2005/407/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
felhíva a feleket észrevételeiknek a fent hivatkozott rendelkezéseknek (1) megfelelően történő beterjesztésére és tekintettel észrevételeikre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2002. szeptember 9-én az Egyesült Királyság kormánya életbe léptetett egy megmentési célú támogatási csomagot az egyesült királyságbeli villamosenergia-előállító vállalat, a British Energy plc (a továbbiakban: „BE”) javára. A Bizottság 2002. november 27-én határozatot hozott arról, hogy nem emel kifogást az ügyben (2). E határozat alapján az Egyesült Királyság hatóságainak 2003. március 9-ig kellett beterjeszteniük a BE szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervét, vagy azt igazolniuk, hogy a támogatás visszafizetésre került.
(2)
2003. március 7-én az Egyesült Királyság hatóságai közöltek egy szerkezetátalakítási tervet a Bizottsággal. Az Egyesült Királyság kormányának beadványát NN 45/2003 ügyszám alatt állami támogatásként vették nyilvántartásba, mivel már hatályba lépett néhány állami támogatást vélhetően tartalmazó szerkezetátalakítási intézkedés. 2003. március 13-án további információkat terjesztettek be. A Bizottság és az Egyesült Királyság hatóságai képviselői között 2003. március 28-án találkozóra került sor. A Bizottság 2003. április 21-én további adatokat kért be az Egyesült Királyság hatóságaitól, amire az Egyesült Királyságok hatóságai 2003. május 2-án válaszoltak.
(3)
A Bizottság 2003. július 23-i keltű levelével tájékoztatta az Egyesült Királyságot arról, hogy úgy határozott, hogy a támogatás tekintetében kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott eljárást.
(4)
A Bizottság eljárás kezdeményezéséről szóló határozatát kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik előterjesztésére.
(5)
Az Egyesült Királyság hatóságai az eljárás megnyitására vonatkozó észrevételeit 2003. augusztus 22-i keltű és a Bizottságnál ugyanaznap érkeztetett levelével nyújtotta be a Bizottsághoz.
(6)
A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit. Továbbította azokat az Egyesült Királyságnak, megadva számára a válaszadás lehetőségét; annak észrevételei a 2003. október 29-i keltű, és a Bizottságnál 2003. október 30-án érkeztetett levélben érkeztek vissza.
(7)
A Bizottság 2003. október 7-én találkozót tartott az Egyesült Királyság hatóságaival. E találkozót követően az Egyesült Királyság egy 2003. november 5-én kelt és 2003. november 10-én érkeztetett levélben információkat terjesztett elő. Egy másik találkozóra 2003. november 28-án került sor. 2003. december 5-én a Bizottság tájékoztatást kért az Egyesült Királyságtól, amire az Egyesült Királyság 2003. december 22-én válaszolt. 2004. február 2-án újabb találkozóra került sor. Az Egyesült Királyság 2004. február 4-én információkat terjesztett be. 2004. március 10-én az Egyesült Királyság új információkat nyújtott be. 2004. március 22-én találkozóra került sor. A Bizottság újabb kérést küldött 2004. április 19-én, amelyre az Egyesült Királyság 2004. május 11-én válaszolt. 2004. június 7-én találkozóra került sor. 2004. július 1-jén újabb információkat terjesztettek be és 2004. július 29-én találkozót tartottak. Az Egyesült Királyság további információkat adott be 2004. augusztus 23-án.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA
1. A támogatás kedvezményezettje
a) A British Energy plc csoport
(8)
A BE egy villamosenergia-termelő cég. Az Egyesült Királyság hatóságai 1996-ban privatizálták. Az Egyesült Királyság hatóságai birtokában lévő három különleges jogokat biztosító részvény (egy a BE-ben, és egy-egy annak két fő egyesült királyságbeli leányvállalatában) kivételével a BE tulajdonosai teljes egészében magánbefektetők.
(9)
A privatizáció idején a BE üzleti vállalkozás fő alkotóelemeit hat atomerőmű képezte Angliában és két atomerőmű Skóciában. A BE továbbra is működteti ezeket az erőműveket, amelyek teljes nyilvántartott kapacitása 9 820 MW, ebből 7 281 MW Angliában és Walesben, valamint 2 539 MW Skóciában. A BE az egyetlen olyan atomerőmű-üzemeltető az Egyesült Királyságban, amelynek tulajdonosai a magánszektorból kerülnek ki. A cég a nagykereskedelmi piacot és egyes nagy ipari és kereskedelmi ügyfeleket (a továbbiakban: „I&C”) lát el villamos energiával, de lakossági értékesítéssel nem foglalkozik.
(10)
A privatizáció óta a BE 50:50 arányú részesedéssel közös vállalatot hozott létre az USA-ban (Amergen néven) amerikai egyesült államokbeli atomerőművek megvásárlására és üzemeltetésére, és 82,4 %-os részesedést szerzett Kanadában, az ontariói Bruce Power LP erőmű bérletében. Az Egyesült Királyságban a BE 1999-ben megszerezte a South Wales Electricity lakossági ellátási üzletágát (amit 2000-ben eladott), 2000-ben pedig az 1 970 MW teljesítményű Eggborough széntüzelésű erőművet, a nagyobb rugalmasság biztosítása és atomerőműveinek üzemszünettel szembeni biztonsági intézkedése céljából.
(11)
A nyolc egyesült királyságbeli BE-atomerőműből hét továbbfejlesztett gázhűtésű reaktor (a továbbiakban: „AGR”), amelyek tervezése és technológiája az Egyesült Királyságban egyedülálló. A nyolcadik, a Sizewell B nyomottvizes reaktor (a továbbiakban: „PWR”), ami nemzetközileg széles körben elfogadott tervezés és technológia.
(12)
A BE főbb egyesült királyságbeli leányvállalatai:
-
a British Energy Generation Ltd (a továbbiakban: „BEG”), amely Angliában hat atomerőműnek tulajdonosa és üzemeltetője, és rendelkezik a közvetlen értékesítési üzletághoz szükséges ellátási engedéllyel,
-
a British Energy Generation (UK) Ltd (a továbbiakban: „BEGUK”), amely a két skóciai atomerőmű tulajdonosa és üzemeltetője,
-
az Eggborough Power (Holdings) Ltd (a továbbiakban: „EPL”), amely az Eggborough széntüzelésű erőmű tulajdonosa és üzemeltetője Angliában,
és
-
a British Energy Power & Energy Trading Ltd (a továbbiakban: „BEPET”), amely értékesíti a BE teljes kibocsátását (a közvetlen értékesítési üzletággal kapcsolatos kibocsátás kivételével) és kezeli a piaci kockázatokat.
b) A legutóbbi idők fejleményei
(13)
A villamos energia árának a BE piacán bekövetkezett jelentős esése a BE fedezeti hiányával és az erőművek váratlan üzemszüneteivel együtt a BE-erőművek által termelt bevételek jelentős csökkenéséhez vezetett 2002 folyamán. A BE atomerőműveinek költségstruktúrájában az elkerülhetetlen költségek (4) magas aránya szintén szűk körű lehetőséget adott arra, hogy az alacsonyabb árakra költségcsökkentéssel reagáljon.
(14)
A 2002-t megelőző két évben 8,56/MWh GBP mértékű árcsökkenés következett be, ami egyenértékű 75 TWh kibocsátás mellett (egy pénzügyi évben a BE-atomerőművek kibocsátása) évi 642 millió GBP bevételcsökkenéssel. Sem a villamosenergia-kereskedelmi szerződések, sem a közvetlen értékesítési üzletág nem csökkentette jelentősen ezen áresésnek a BE bevételeire gyakorolt hatását.
(15)
E tényezők eredményeként a BE készpénzhelyzete jelentősen leromlott 2002 nyarán, a 2002. április elejei 231 millió GBP készpénzállomány 2002. augusztus végére - 2002. június végétől gyorsuló csökkenéssel - alig 78 millió GBP-re fogyatkozott. A készpénzállomány jelentős csökkenésén túlmenően a BE lényeges pénzkiáramlásra számított a 2002. szeptember-2003. március közötti időszakban. E kiáramlások részét képezték a British Nuclear Fuel Limited (a továbbiakban: „BNFL”) számára a kiégett fűtőelemek kezelésére kötött szerződések alapján járó kifizetések, a jelentős tőkekiadások a BE kanadai Bruce Power telephelyén, valamint kötvényei első részletének 2003. március 25-én esedékes visszafizetése.
(16)
2002. szeptember 5-én egy nyári sikertelen kötvénykibocsátásra és a lehívatlan banki rendelkezésre álláshoz való hozzáférési képesség miatti aggodalomra tekintettel a BE igazgatósága azt a jogi tanácsot kapta, hogy a vállalat nem lesz képes akkreditívjeinek lehívására. Valójában az igazgatók nem voltak abban a helyzetben, hogy kijelenthessék, miszerint hisznek abban, hogy a vállalat képes lesz visszafizetni e hitellehetőségeket, ezért lehívásuk egyenértékű lett volna a fizetésképtelenség miatti felszámolás ésszerű kilátásának hiányában történő kereskedéssel. Ez vezette a BE-t arra, hogy pénzügyi támogatást kérjen az Egyesült Királyság hatóságaitól a fizetésképtelenségi eljárások elkerülése érdekében. E pénzügyi támogatást a Bizottság 2002. november 27-i határozatával megmentési támogatásként jóváhagyta.
(17)
E határozat előírta a vállalkozás számára, hogy az Egyesült Királyság kormánya útján, legkésőbb hat hónappal a megmentési támogatás engedélyezését követően, értesítse a Bizottságot a felszámolási vagy szerkezetátalakítási tervről, vagy annak bizonyítékáról, hogy a támogatást teljes egészében visszafizették és/vagy a garanciákat megszüntették. 2003. március 7-én az Egyesült Királyság kormánya közölte a BE szerkezetátalakítási tervét a Bizottsággal.
2. A szerkezetátalakítási terv
a) A BE nehézségeinek eredete
(18)
Az Egyesült Királyság kormánya a következőképpen azonosította a BE nehézségeinek eredetét.
(19)
A többi nagy magánszektorbeli termelő vállalkozástól eltérően a BE nem rendelkezik lakossági üzletággal, ami természetes fedezetet biztosít a nagykereskedelmi villamosenergia-árak kockázatára. A BE ehelyett a villamos energiát elsősorban a nagykereskedelmi piacon és egy kis részben nagy ipari és kereskedelmi ügyfeleknek (I&C) adja el.
(20)
A BE helyzete a nagy I&C ügyfeleket ellátó piacon nem nyújtott elég fedezetet a nagykereskedelmi árak esése ellen. E piac 1994 óta teljesen nyitott a verseny előtt. A piac versenyző, árérzékeny vevőkkel. Az árak ezen a piacon is estek. Ezt nagyrészt közvetlenül áthárították a vásárlókra. Ennek megfelelően tehát nem keletkezett növekedés a kiskereskedelmi árrésben, ami ellentételezhette volna a nagykereskedelmi árak esését.
(21)
Az atomerőművek költségszerkezetét nagyon magas elkerülhetetlen és alacsony elkerülhető (5) költségek jellemzik.
(22)
A BE elkerülhetetlen költségeinek némelyike kizárólag csak az atomerőművekre jellemző. Először: a nukleáris leszerelési felelősség nem kötődik a kibocsátáshoz, kivéve annak időzítését, ami az erőmű bezárásának idején alapul. Másodszor: a kiégett fűtőelemek kezelési költségét - a kiégett fűtőelemek újrafeldolgozása, tárolása és végleges ártalmatlanítása - nem lehet megkerülni azon fűtőelemek vonatkozásában, amelyeket már betöltöttek a reaktorba.
(23)
Másrészről a nukleáris erőművek elkerülhető költségei a rendszerben működő más erőművek - beleértve más alapterhelési erőműveket is - költségeihez képest alacsonyabbak.
(24)
A piaci árak esése a BE elkerülhető költségei felett megkeresett árrésének nagymértékű csökkenéséhez vezetett. Ennek következtében nagyban csökkentek a magas nem elkerülhető költségek - amelyek főként finanszírozási költségek és a múltbeli tevékenységből eredő nukleáris felelősség - fedezésére szolgáló pénzeszközök. Ez nehézségeket okozott a hitelezőknek történő kifizetések teljesítésében, ami a vállalkozás pénzügyi szerkezetátalakítását igényelte.
(25)
A nukleáris felelősségből eredő hosszú távú elkerülhetetlen költségeken túl a BE-t sújtották a rövid távú elkerülhetetlen költségek is, a részvényeseinek történő tőke-visszafizetés és az Eggborough, valamint az észak-amerikai felvásárlások finanszírozási költségei, továbbá az energiavásárlási megállapodások költségei formájában.
(26)
A BE nagykereskedelmi villamosenergia-árak esését követő bevételveszteségét tovább súlyosbították a BE Torness 2 és Dungeness B erőműveiben bekövetkezett jelentős, váratlan üzemszünetek. 2002. augusztus 13-án, a Tornessben bekövetkezett váratlan üzemszüneteket követően, a BE bejelentette, hogy az Egyesült Királyság nukleáris kibocsátási terve 67,5 TWh-ról 63 TWh-ra (± 1 TWh) csökkent.
b) A szerkezetátalakítási intézkedések
(27)
A szerkezetátalakítási csomag a következő 7, a BE, főbb hitelezői (beleértve az állami tulajdonú fűtőelem-feldolgozó vállalatot, a BNFL-t) és az Egyesült Királyság kormánya által jóváhagyott intézkedésből állt:
- A. intézkedés
:
a nukleáris felelősség finanszírozásához kapcsolódó intézkedések,
- B. intézkedés
:
a GNFL-lel egyeztetett, az üzemanyagciklushoz kapcsolódó intézkedések,
- C. intézkedés
:
standstillintézkedések,
- D. intézkedés
:
a nagyhitelezők szerkezetátalakítási csomagja,
- E. intézkedés
:
új kereskedési stratégia bevezetése,
- F. intézkedés
:
eszközök eladása a szerkezetátalakítás finanszírozásának támogatására,
- G. intézkedés
:
helyiadó-halasztások.
(28)
Ezen intézkedések részleteit a (29)-(102) preambulumbekezdések írják le.
(29)
A nukleáris felelősség elsősorban annak szükségességéből ered, hogy a kiégett nukleáris fűtőelemeket újra fel kell dolgozni vagy tárolni, valamint véglegesen ártalmatlanítani (a továbbiakban: „végfelelősség”), valamint abból, hogy az atomerőműveket kereskedelmi életük végén le kell szerelni (a továbbiakban: „leszerelési felelősség”).
(30)
A végfelelősség egy részére a BE szerződésekkel rendelkezik a BNFL által a kiégett fűtőelemek kezelésével kapcsolatban nyújtott szolgáltatások tekintetében (a továbbiakban: „szerződött felelősség”). A szerződött felelősség azon összegeket képviseli, amit a BE-nek szerződés alapján a jövőben a BNFL számára ki kell fizetnie az AGR kiégett fűtőelemek újrafeldolgozásáért és/vagy tárolásáért és más, a kiégett fűtőelemek kezelésével kapcsolatban nyújtott szolgáltatásokért. A szerződések kiterjednek az AGR atomerőművek kiégett fűtőelemei és fűtőelemekhez kapcsolódó hulladék újrafeldolgozására és tárolására egészen legalább 2038-ig vagy 2086-ig. E szerződések elsősorban rögzített árasak, és a kiégett fűtőelemek tárolásával és újrafeldolgozásával kapcsolatos minden műszaki felelősséget a BNFL-re telepítenek. Minden kiégett fűtőelem és a legtöbb kapcsolódó hulladék a szerződés időtartama alatt végig a BE tulajdonát képezi.
(31)
Létezik másféle, az ugyanezen kiégett fűtőelemekhez kapcsolódó vagy azokhoz nem kapcsolódó végfelelősség, amelyre jelenleg még nincs szolgáltatási szerződés (a továbbiakban: „nem szerződött felelősség”). A nem szerződött felelősség alapvetően a kiégett fűtőelemek, a plutónium, az uránium, az AGR-fűtőelemek újrafeldolgozásából eredő hulladék végleges ártalmatlanításához, valamint a kiégett PWR-fűtőelemek tárolásához és végleges ártalmatlanításához kapcsolódik, beleértve egy szárazraktár létesítését a Sizewell B erőműben és a működési hulladék tárolását és ártalmatlanítását.
(32)
A leszerelési felelősség a fűtőelemek eltávolítása, a sugármentesítés és a nukleáris erőművek villamosenergia-termelés megszűnését követő leszerelése költségeihez kapcsolódik. Szokásosan a leszerelést három szakaszból álló műveletként írják le:
-
1. szakasz: a fűtőelemek kivétele a reaktorból röviddel az erőmű bezárása után és a fűtőelemek elszállítása az erőműből,
-
2. szakasz: a felesleges kisegítő épületek leszerelése és a reaktorkomplexum biztonságossá és időjárásállóvá tétele, ezt követően ennek fenntartása és figyelemmel kísérése, rendszerint hosszú időn keresztül, és
-
3. szakasz: a reaktor leszerelése a terület újrahasznosításának lehetővé tételére (legalább 85 évvel a termelés végét követően AGR-erőművek esetén, és legfeljebb 50 év PWR-erőműveknél).
(33)
Mostanáig számos szabályozást léptettek életbe a nukleáris felelősség finanszírozására. A privatizáció idején felállítottak egy külön alapot, a Nukleáris Leszerelési Alapot, egy független vagyonkezelő tulajdonában álló részvénytársaság formájában. Ennek célja egy elkülönített, a leszerelési felelősség teljesítésére használandó alap felhalmozása volt. Minden egyéb más nukleáris felelősség finanszírozását a BE folyamatos üzletmenetének működési pénzforgalmából tervezték fedezni. Azonban a BE bevételei csökkenésének következtében a meglévő intézkedések nem elegendőek a nukleáris felelősség finanszírozására.
(34)
Az Egyesült Királyság kormánya szerkezetátalakítási tervébe számos eszközt épített be annak érdekében, hogy átvegye a pénzügyi felelősséget legalább a nukleáris felelősség finanszírozásának egy részéért. Ezen új eszközöket a BE által a nukleáris felelősség költségeihez való hozzájárulás és a BE nukleáris felelőssége kezelésének új szabályaival együtt hozták létre.
(35)
A szerkezetátalakítási terv rendelkezik a létező NDF bővítéséről vagy egy új Nukleáris Felelősségi Alappal történő kiegészítéséről (a továbbiakban: „NLF”). Az NLF-et egy független vagyonkezelő tulajdonában álló részvénytársaságként kívánják létrehozni. Az NLF feladatául szánják az alábbi nem szerződött felelősség és leszerelési felelősség költségeinek viselését:
a)
minden olyan AGR-fűtőelem, amelyet a BE-reaktorokba töltöttek azon időpontot megelőzően, hogy minden PWR-fűtőelemre és az erőművek működési hulladéka tárolására és ártalmatlanítására irányadó valamennyi szerkezetátalakítási feltétel teljesült, beleértve a Bizottság szerkezetátalakítási tervről szóló határozatát (a továbbiakban: „a szerkezetátalakítás tényleges időpontja”);
b)
a BE 1. szakaszba tartozó minden leszerelési felelőssége;
és
c)
a BE 2. és 3. szakaszba tartozó minden leszerelési felelőssége olyan mértékig, amelyre az NDF felhalmozott értéke elégtelen a 2. és 3. szakaszba tartozó leszerelési felelősség teljesítésére, a kifizetések esedékessé válásának megfelelően.
(36)
Amint a szerkezetátalakítási terv életbe lép, a BE hozzájárul az NLF-hez az alábbiak megfizetésével:
a)
évi 20 millió GBP rögzített leszerelési hozzájárulás - a kiskereskedelmi árindexxel (a továbbiakban: „RPI”) indexálva - de az erőművek lezárásának megfelelően csökkenően;
b)
150 000 GBP az RPI-hez indexálva minden tonna olyan PWR-fűtőelem után, amelyet a Sizewell B reaktorba betöltenek azon időpontot követően, hogy a szerkezetátalakítás tényleges időpontjára irányadó összes feltétel teljesült. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint tonnánként 150 000 GBP a kiégett fűtőelemek kezelésének nemzetközileg összehasonlítható költsége;
c)
275 millió GBP az NFL új kötvényeire. Az új kötvények magas rangúak és fedezetlenek lesznek;
d)
a BE adózás, finanszírozási költségek levonása és a készpénztartalékok befizetése utáni nettó készpénzkészlete 65 %-ának megfelelő összeg (a továbbiakban: „az NLF-befizetések”). E kifizetéseket az alábbiakban „készpénzbegyűjtésnek” nevezzük. Az NLF vagyonkezelőinek joga lesz időről időre az NLF-befizetések egészének vagy egy részének egy meghatározott számú BE részvényre történő átváltására. Ha e részvények a BE szavazati jogainak 30 %-át vagy annál magasabb arányt képviselnek, e részvények mindaddig nem szavazó részvények, amíg az NLF tulajdonában állnak.
(37)
Időről időre, méltányos és ésszerű alapon ki lehet igazítani azt a készpénzszázalékot, amelyen az NLF-befizetések alapulnak, azért, hogy részvényesek élvezhessék a visszatartott készpénz és az új BE-részvények jegyzésének előnyeit, valamint hogy az NLF vagy a részvényesek ne károsodjanak részesedéseladások, értékpapír-kibocsátás vagy más vállalati intézkedés következtében.
(38)
Az NLF-be vagy az NDF-be a leszerelési felelősségre befizetésre kerülő évi 20 millió GBP (indexált és az erőművek bezárásával csökkenő) rögzített hozzájárulást nettó jelenérték alapon kell gyorsítani (az esettől függően az NLF-nek vagy NDF-nek megfelelő diszkontrátával leszámítolva), és az azonnal esedékes és kifizethető lesz a BEG vagy BEGUK fizetésképtelensége esetén. A gyorsított fizetés(eke)t a BE-csoport minden fő vállalata garantálni fogja, és arra eszközeik szolgálnak fedezetül.
(39)
Az NLF vagyonkezelőinek kizárólag az alap és befektetéseinek kezelése és a megfelelő kiadások kifizetése lesz a szerepe és egyetlen feladata. Ez magában fogja foglalni az értékelés elvégzését is, ha az NLF számára előnyösnek mutatkozna valamely NLF-befizetés elhalasztása vagy azok részesedéssé történő átalakítása. Az NLF vagyonkezelőinek nem lesz hatáskörük a források, finanszírozási követelmények felülvizsgálatára vagy a BE hozzájárulásainak meghatározására.
(40)
Az Egyesült Királyság kormánya az alábbi négy intézkedést fogja megtenni a nukleáris felelősség finanszírozásával kapcsolatban:
- A BE-nek a kiégett fűtőelemekre vonatkozó múltbeli szerződései alapján az őt terhelő felelősség átvállalása
(41)
Az Egyesült Királyság kormánya átvállalja a felelősséget a BE kötelezettségeiért a BE és a BNFL közötti szerződések alapján (a továbbiakban: „kiégett fűtőelemekre vonatkozó múltbeli szerződések”) a következők vonatkozásában: i. a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt a reaktorokba betöltött, kiégett AGR-fűtőelemek újrafeldolgozása és/vagy tárolása; és ii. a hűtőközeg karbantartásához, az oxidok kezeléséhez, vasúti szállításhoz kapcsolódó szolgáltatások a BNFL-lel meglévő szerződések alapján.
(42)
Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki a szerkezetátalakítás tényleges időpontja után az AGR-erőművekbe betöltött fűtőelemek kifizetésére, ezek költségét továbbra is a BE viseli a BE és a BNFL közötti kereskedelmi tárgyalások eredményeként létrejövő új szerződések alapján. Nem terjed ki a PWR-fűtőelemekkel kapcsolatos kifizetésekre, mivel azt nem a BNFL dolgozza fel újra, hanem közvetlenül a BE, és azokat ténylegesen csak tárolja.
- Kötelezettségvállalás az NLF-finanszírozás kieséséért az 1. szakaszba tartozó leszerelési felelősség és nem szerződött felelősség körében.
(43)
Az Egyesült Királyság kormánya vállalja, hogy az 1. szakaszba tartozó leszerelési felelősség és nem szerződött felelősség körében (beleértve a Sizewell B szárazraktárának megépítését és a fűtőelemek végleges ártalmatlanítását) fedez minden finanszírozási kiesést az NLF-en belül.
- Kötelezettségvállalás az NLF-finanszírozás kieséséért a 2. és 3. szakaszba tartozó leszerelési felelősség körében
(44)
Az Egyesült Királyság kormánya vállalja, hogy fedez minden finanszírozási kiesést a 2. és 3. szakaszba tartozó leszerelésért.
- Sajátos adókedvezmények
(45)
A fent említett kötelezettségvállalásokat az Egyesült Királyság kormánya a BE mérlegében eszközként veszi figyelembe, az eredményelszámolásban pedig ezzel megegyező összegű levonásként. Rendes körülmények között a vállalkozás adóztatható. Az Egyesült Királyság kormánya szerint ez szükségessé tenné, hogy a szerkezetátalakítási folyamatban felbruttósítsa a BE számára nyújtott támogatás szintjét a támogatásra jutó adóval, a BE szerkezetátalakítást követő fizetőképességének biztosítására.
(46)
Ennek elkerülésére az Egyesült Királyság hatóságai a villamosenergia-törvényen keresztül egy sajátos adókedvezmény bevezetésén dolgoznak. Ezen adókedvezmény nélkül körülbelül 3 152 millió GBP adófizetési kötelezettség keletkezne. Az Egyesült Királyság kormánya szerint az adókedvezményt előíró jogszabályt oly módon szövegezték meg, hogy az biztosítsa azt, hogy a jövőben a BE nem fog aszimmetrikus adókedvezményben részesülni. A vállalkozás értékében akár árváltozás, akár revalorizáció miatt bekövetkező bármely növekedés adóztatható lesz, ezért ez megfelel a BE-nek abban az időben biztosított adókedvezménynek, amikor is a külön kiadást az eredménykimutatásba bevezették.
(47)
A lenti 1. táblázat tartalmazza a fent bemutatott támogatási eszközök Egyesült Királyság hatóságai általi értékelését. Az értékek e becslései meglehetős bizonytalanságot tartalmaznak. Erősen bizonytalan mind a nukleáris felelősség költségei alóli mentesítés, mind a BE e költségekhez való hozzájárulása. Valójában a kötelezettségek teljesítése nagyon hosszú időszakon keresztül történik. Például a BE nem számíthat az AGR-erőmű leszerelésének megkezdésére legalább 85 évig az erőmű termelésének beszüntetését követően, míg a kiégett fűtőelemek kezelésének határozatlan ideig folytatódnia kell. Ezen túlmenően számos feladatra, beleértve az AGR-ek leszerelését, jelenleg nincs közvetlen tapasztalat. A támogatás becsült értéke változott az bejelentés óta. Ennek fő oka, hogy a készpénzbegyűjtésből magasabb visszatérítések keletkeztek a következők miatt: a BE előrejelzett teljesítményének javulása, az infláció hatása, a kiégett fűtőelemekre vonatkozó múltbeli szerződések alapján esedékes összegek naprakésszé tétele a kötelezettségvállalás, a múltbeli kiégett AGR-fűtőelemek mennyiségének a szerkezetátalakítás tényleges időpontjának eltolódása miatti növekedése, és a Nukleáris Termelési Leszerelési Alapon belül az eszközök értékének a legújabb piaci érték tükrözését célzó növekedése.
1. táblázat
Az A. intézkedés támogatási eszközeinek értékelése a 2004. júliusi előrejelzések alapján (6)
(millió GBP)
Eredeti beadvány
Jelenlegi előrejelzés
NETTÓ JELENÉRTÉK
(5,4 % névleges kamatlábbal diszkontálva (7))
Összes jövőbeli készpénzfizetés
(nem diszkontált)
NETTÓ JELENÉRTÉK
(5,4 % névleges kamatlábbal diszkontálva (7))
Összes jövőbeli készpénzfizetés
(nem diszkontált)
Kötelezettségvállalás a kiégett fűtőelemekre vonatkozó múltbeli szerződésekre
2 185
3 218
2 377
3 067
Kötelezettségvállalás a nem szerződött felelősségre
750
3 166
951
3 375
Kötelezettségvállalás a leszerelési felelősségre
879
4 917
1 115
5 062
A BE hozzájárulásának összege az NLF-hez
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
A minisztérium által fizetendő nettó összeg
197
6 238
59
5 927
Adókedvezmény
916
946
1 047
1 077
Összesen
3 298
10 402
3 483
10 071
Eredeti beadvány: a készpénzforgalom 2003. márciusi állapot szerint értékelve, 2002. decemberi árakon.
Jelenlegi előrejelzések: a készpénzforgalom 2004. márciusi állapot szerint értékelve, 2004. márciusi árakon.
(48)
A BNFL ellátja a BE AGR-reaktorait nukleáris üzemanyaggal, és feldolgozza vagy tárolja is egyben a kiégett fűtőelemeket (8).
(49)
A szerkezetátalakítási terv részeként a BNFL, a BE legnagyobb hitelezője, hozzájárult a BE-vel kötött szerződések módosításához a fűtőelem-ellátás és a kiégett fűtőelemek újrafeldolgozása vonatkozásában.
(50)
A szerkezetátalakítást megelőzően a BE és a BNFL között léteztek fűtőelem-ellátási szerződések 1997-től a BEG, 1995-től pedig a BEGUK vonatkozásában. Ezeknek 2006. március 31-ig hatályban kellett volna maradniuk, de a szerződések újratárgyalásának és a BEG vonatkozásában azon időponttól történő meghosszabbításának szándékával, valamint a BEGUK-ra történő kiterjesztésének opciójával.
(51)
A fűtőelem-ellátás ellenértéke egyéves rögzített összegből, valamint szállított üzemanyag-összetevőnként egy kiegészítő változó díjból tevődött össze. A díjak meghatározott összegűek voltak, amit az inflációs indexnek megfelelően ki kellett igazítani.
(52)
Az újratárgyalt fűtőelem-ellátási szerződési feltételek 2003. április 1-jén léptek hatályba, az előző megállapodások kiegészítése révén. Az új szerződési feltételek képezték az alapját az új, az AGR-fűtőelemek szállítására vonatkozó, élethosszig tartó megállapodásoknak is 2006. március 31-ét követően, 2006. április 1-jei hatálybalépéssel.
(53)
Az új feltételek alapján az előző megállapodások szerinti éves, rögzített összegű kifizetés év 5 millió GBP-re fog csökkenni és további engedmények is lesznek, az alapterhelési villamos energia árához kapcsoltan, de 15 millió GBP plafonnal (mindkettő 2003-as árakon és az RPI-vel indexálva). Az árak egyebekben nem változnak az előző szerződések áraihoz képest.
(54)
A 2006. április 1-jétől a fűtőelem-ellátás vonatkozásában, és azzal a feltétellel, hogy a hétből legalább négy AGR-erőmű üzemben marad, a BE által fizetendő rögzített összeg 25,5 millió GBP lesz, a fenti engedmények ebből kerülnek levonásra, egy urániumtonnánként 191 000 GBP változó díjjal (a létező szerződéseknek megfelelően). Ezen árakat 2002. júliusi pénzértéken rögzítették és azok az RPI-vel indexálásra kerülnek.
(55)
Arra az időszakra, amikor már csak három vagy kevesebb erőmű fog üzemelni, az árakat a BE és BNFL csoport ajánlásai alapján lehet meghatározni, a BNFL fűtőelemgyártó üzeme lezárására vonatkozó optimalizálási programról szóló tanulmányok követően.
(56)
1995-ben a BEG és a BEGUK jogelődei (a Nuclear Electric és a Scottish Nuclear) hosszú távú szerződéseket kötöttek a BNFL-lel a kiégett fűtőelemek tárolására és újrafeldolgozásra, valamint kapcsolódó szolgáltatásokra. A BEGUK (akkor még Scottish Nuclear) további szerződést kötött 1995-ben a már szerződéssel lekötött mennyiség feletti minden AGR-fűtőelem hosszú távú tárolására. 1997-ben a BEG egy további szerződést írt alá a kiégett fűtőelemek kezelési szolgáltatásaira, mely kezelte a BEG-reaktorokból az 1995-ös szerződés alapján szállított kiégett AGR-fűtőelemeken túli mennyiség élethosszig tartó tennivalóit. Az összes fent említett szerződést a továbbiakban a „kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó létező megállapodásként” említünk. Ezek legalább 2038-ig vagy 2086-ig tartó szolgáltatásokról rendelkeznek (a hulladék kategóriájától függően).
(57)
A kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó létező megállapodások alapján a BE marad minden kiégett fűtőelem tulajdonosa. Végül a BEG-nek és a BEGUK-nak át kell vennie a BNFL raktáraiból a magas veszélyességű megüvegesedett hulladékot, kiégett fűtőelemeket, egyes közepesen veszélyes hulladékokat és újrafeldolgozott urániumot és plutóniumot azok végleges ártalmatlanítására vonatkozó kötelezettségük teljesítéséhez.
(58)
E megállapodások díjazása alapvetően rögzített, csak az inflációnak megfelelően kell kiigazítani, és a tárolási és újrafeldolgozási kötelezettségvállalás körében a szállított fűtőelemek mennyiségéhez igazodik. A kezdeti, 1995-ös szerződések szintén tartalmaznak összegeket a sellafieldi THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant) leszerelése tekintetében, ahol az AGR-fűtőelemeket újrafeldolgozzák. A BNFL által nyújtott szolgáltatás természetéből adódóan a BE köteles a szerződés megszüntetésére tekintet nélkül további fizetéseket teljesíteni a le nem szállított fűtőelemek vonatkozásában.
(59)
Az 1995-ös tárolási és újrafeldolgozási szerződések fizetési ütemezése rögzített egészen a szerződés 2086-os befejeződéséig, havi fizetésekkel. Az 1997-es szerződések fizetési ütemezése a BNFL-nek leszállított fűtőelemek mennyiségétől és a szállítás idejétől függ. E rögzített fizetések megfelelnek egy átalányösszeg rögzített ütemterv alapján történő kifizetésének.
(60)
A kiégett fűtőelemek kezelésére újratárgyalt megállapodás (a továbbiakban: „a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó új megállapodás”) különböző rendelkezéseket tartalmaz attól függően, hogy a kiégett fűtőelemeket a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt vagy után töltötték-e be.
(61)
A szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt betöltött fűtőelemekre vonatkozó lényeges módosítások a következők:
a)
a fizetési ütemezés lerövidítésre kerül, ilyen módon változatlan marad a jövőbeli fizetések nettó jelenértéke, az Egyesült Királyság állami szektorára vonatkozó diszkontkamatlábbal számítva;
b)
módosulnak a szerződés felmondására vonatkozó rendelkezések olyan módon, hogy amennyiben a BE a szerkezetátalakítás ellenére fizetésképtelen lesz, a szerződések megszűnnek a BE-hez intézett jognyilatkozat nélkül is. Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy ebben az esetben valószínűleg tovább kell majd folytatni e fűtőelemek kezelését a BNFL sellafieldi telephelyén, és az Egyesült Királyság kormányának vagy az NLF-nek kell majd a BNFL-lel szerződést kötnie, vagy a jogutód vállalatnak kell ezt tennie. Ebben az esetben az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy új megállapodásra fognak igényt tartani az akkori körülmények figyelembevétele alapján, a meglevő szerződési feltételeket is beleértve.
(62)
A szerkezetátalakítás tényleges időpontjában vagy azt követően betöltött fűtőelemekre vonatkozó lényeges változások a következők:
a)
a kiégett fűtőelemek tulajdonjoga a kiégett fűtőelemek kezelésére irányuló kockázatviseléssel egy időben száll át a BNFL-re (azaz a kiégett fűtőelemek BNFL-nek történő leszállításakor), ezt követően a BE-nek nincs további felelőssége ebben a vonatkozásában;
b)
a kiégett fűtőanyagok kezelési szolgáltatásaiért a fizetés az új fűtőelemek BE-reaktorokba betöltésének idejéhez igazodik, nem egy későbbi szakaszhoz (például a kiégett fűtőelemek BE-hez való beszállításának idejéhez) és egy évente egyeztetett feltöltési terven alapul;
c)
a kiégett fűtőelemekért fizetendő alapár urániumtonnánként 150 000 GBP, 2003-as árakon, és az új fűtőelemek betöltésekor esedékes. Ezt követően az alapárat az RPI-vel indexálják. Minden évben végrehajtanak egy felfelé és egy lefelé történő kiigazítást az AGR által termelt villamos energia mennyiségén alapuló képlet szerint, és az alapterhelési villamos energia angliai és walesi értéke alapján, ezzel védelmet biztosítva a GE számára a villamos energia árának ingadozása ellen. A kiégett fűtőelemek kezelésének alapára a felfelé és lefelé történő kiigazítást megelőzően 0,6/MWh GBP körüli.
(63)
A második táblázat mutatja a BNFL fűtőelem-ellátási szerződések változásainak a BE-re gyakorolt hatását, az Egyesült Királyság hatóságainak a villamosenergia-piac alakulására vonatkozó, három forgatókönyv alapján készített becsléseivel.
2. táblázat
A BNFL fűtőelem-ellátási szerződések változásainak hatása
(millió GBP)
A fűtőelem-ellátás megtakarításainak számítása
Az év március 31-ig tart
2004
2005
2006
2007
2008
Szerkezetátalakítást megelőző költségek
-
Banki eset és legkedvezőbb eset
221
247
232
203
213
-
Legkedvezőtlenebb eset
216
241
227
198
208
Szerkezetátalakítást követő költségek
-
Banki eset
206
231
218
188
201
-
Legkedvezőbb eset
207
231
227
198
207
-
Legkedvezőtlenebb eset
200
220
205
176
186
Megtakarítás
-
Banki eset
15
16
14
15
12
-
Legkedvezőbb eset
14
16
5
5
6
-
Legkedvezőtlenebb eset
16
21
22
22
22
(64)
Az Egyesült Királyság hatóságai bejelentették, hogy 2006 után nehéz lenne a BE megtakarításainak pontos becslését megadni, mivel a szerkezetátalakítást megelőző fűtőelem-ellátási szerződések a tervek szerint 2006-ban lejárnak. A változásokból a BE számára származó hasznok bármely becslésekor valamilyen módon figyelembe kell venni a BNFL számára a szerződésnek a BE erőművei élete végéig történő meghosszabbításából származó azon előnyöket, amelyek tükröződnek az új szerződésekben. E bizonytalanságok szem előtt tartásával az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy a BE belső becslése szerint az erőművek élettartamára számított megtakarítás 239 millió GBP (diszkontálatlanul) és 140 millió GBP (3,5 %-os (9) tényleges kamatlábbal diszkontálva). A 3. táblázat mutatja a BNFL AGR-fűtőelemekre vonatkozó szerződései változásának BE-re gyakorolt hatását az Egyesült Királyság hatóságai becslése szerint, a három lehetséges forgatókönyv alapján (10). A nettó jelenértéket a valós 3,5 % állami szektorra vonatkozó diszkontkamatlábbal számították. E táblázat csak a szerződéses árváltozások azon hatásait tükrözi, amelyek a szerkezetátalakítás tényleges időpontja után betöltött fűtőelemekre vonatkoznak. Nehéz számszerűsíteni a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt betöltött fűtőelemekre vonatkozó szerződésváltozások hatását, mivel azok csak a BE fizetésképtelensége esetén lépnének hatályba. Ezen kívül a BE számára a kiégett fűtőelemek tulajdonjogának átszállásából eredő hasznokat és az ebből eredő felelősséget az Egyesült Királyság hatóságai szerint nehéz megbecsülni. Az Egyesült Királyság hatóságai mindazonáltal benyújtották a hasznok szubjektív becslését, amely szerint a BE számára e tulajdonátszállás 1 421 millió GBP (diszkontálatlan) és 148 millió GBP (5,4 % névleges rátán diszkontált) megtakarítást jelentene. E hasznot a 3. táblázat nem tartalmazza.
3. táblázat
A kiégett AGR fűtőelemek kezelésére vonatkozó jövőbeni szerződésekre gyakorolt nettó jelenérték hatások (11)
(millió GBP)
NETTÓ JELENÉRTÉK
Diszkontálatlan összes kifizetés
Szerkezetátalakítást megelőzően
-
Banki eset
592
1 117
Szerkezetátalakítást követően
-
Banki eset
418
558
-
Legkedvezőbb eset
881
1 204
-
Legkedvezőtlenebb eset
3
4
Megtakarítások
-
Banki eset
174
559
-
Legkedvezőbb eset
- 289
- 87
-
Legkedvezőtlenebb eset
589
1 113
(65)
Eredetileg, a ma már BEG-ként és BEGUK-ként működő cégek, mindketten vásároltak urániumot a BNFL-nek történő átadásra és az AGR-erőműveikhez szükséges fűtőelemek előállításában és gyártásában történő felhasználásra. Majd a ma BEGUK néven működő vállalat átadta uránbeszerzési szerződéseit a BNFL-nek. E létező szerződések hosszú távúak voltak és mindenesetre csak a BEGUK-nak szükséges viszonylag kis mennyiségű anyagra elegendőek, és ezért e változás csak korlátozott alapot biztosított a BNFL számára az uránbeszerzési és -ellátási üzletága fejlesztésére.
(66)
A BE és BNFL közötti, a BNFL által a BE számára fűtőelem-ellátásra vonatkozó jövőbeni szerződések újratárgyalásai részeként megállapodtak abban, hogy a BEG-nek ugyancsak át kell adnia uránbeszerzési szerződéseit a BNFL részére, amely így felelős lesz a BEG AGR-erőművei számára a jövőbeli uránbeszerzési megállapodások megkötéséért.
(67)
Ugyanakkor a BNFL fogja megvásárolni a BEG uránkészleteit, amelynek becsült könyvszerinti értéke 67 millió GBP.
(68)
A szerkezetátalakítási terv részeként a BE megállapodásra jutott (a továbbiakban: „a standstill-megállapodások”) bizonyos feltételek melletti türelmi időről (standstill), a BNFL-nek és számos jelentős pénzügyi hitelezőjének (a továbbiakban: „nagyhitelezők”) teljesítendő fizetések tekintetében. E nagyhitelezők: a 2003., 2006. és 2016. évi kibocsátások kötvénytulajdonosai (a továbbiakban: „kötvénytulajdonosok”), az Eggborough bankszindikátus, beleértve a Royal Bank of Scotlandot (a továbbiakban: „RBS”), mint akkreditívet adót (együtt „banki hitelezők”) és a három villamosenergia-vásárlási szerződés („PPA”) és az árkülönbségekre vonatkozó szerződések szerződő felei: a Teaside Power Limited (a továbbiakban: „TPL”), a Total Fina Elf (a továbbiakban: „TFE”) és az Enron (a továbbiakban együtt „a PPA szerződő felek”).
(69)
A standstill-megállapodások alapján a türelmi idő 2003. február 14-én kezdődik és legkorábban 2004. szeptember 30-án, vagy valamely megszüntetésre okot adó esemény bekövetkezésekor, illetve a szerkezetátalakítás befejezésekor ér véget. A BNFL és a nagyhitelezők megállapodtak a BE-vel, hogy ezen időszak alatt nem fognak lépéseket tenni fizetésképtelenségi eljárások megindítására, vagy a BE által fizetendő bármely esedékes összeg követelésére és felgyorsítására.
(70)
A (71)-(73) preambulumbekezdések írják le a BE-t, valamint a BNFL-t és a nagyhitelezőket a standstill-megállapodások alapján terhelő kötelezettségeket.
(71)
A standstill-megállapodások alapján:
a)
folytatódik a kamatfizetés a kötvénytulajdonosoknak és az Eggborough Banknak a létező megállapodásoknak megfelelően;
b)
az RBS (az akkreditívja tekintetében) évi 6 %-os kamatot kap 34 millió GBP összegre, a PPA szerződő felek pedig követeléseik összegére (RBS 37,5 millió GBP; TPL 159 millió GBP; TFE 85 millió GBP; Enron 72 millió GBP);
c)
az EPL megkapja a működési költségeinek és tőkekiadásainak betudható összegeket;
d)
a BE továbbra is vesz elektromos áramot a TPL-től, az elektromos áram jelenlegi felfelé mutató árgörbéje szintjei alapján meghatározott, rögzített áron, a szerkezetátalakítás befejezéséig;
e)
a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó létező megállapodások alapján fennálló tartozások 2003. április 1-jétől kamatoznak a BNFL-nek, amit elengednek, ha a szerkezetátalakításra sor kerül. A kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó jelenlegi szerződések alapján a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt betöltött fűtőelemekkel kapcsolatos tartozásokat befagyasztják annyiban, amennyiben azok meghaladják a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó új megállapodások 2003. április 1-jétől történő hatályosulása esetén járó összeget, ez az összeg elengedésre kerül, ha a szerkezetátalakításra sor kerül.
(72)
A standstill-megállapodások alapján:
a)
2002. novembertől 2003. március 31-ig a BNFL befagyaszt minden, a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó létező megállapodások alapján 2003. április 1-jétől esedékes fizetést, a BNFL türelmi időt ad a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó létező és új megállapodások alapján esedékes összegek különbözetére;
b)
a kötvénytulajdonosok türelmi időt adnak a 2003-as kötvények tőkekövetelésének visszafizetésére;
c)
az Eggborough Banks türelmi időt ad a tőke-visszafizetésekre és más, a kapacitási és ármegállapodás (a továbbiakban: „CTA”) alapján fennálló fizetésekre, a BE folyamatos kötelezettségei kivételével;
d)
az RBS türelmi időt ad minden összegre az RNS önálló garanciája, osztott garanciája vagy akkreditívje tekintetében;
és
e)
a PPA szerződő felek türelmi időt adnak a PPA alapján felmerülő minden összegre, a BE folyamatos kötelezettségei kivételével.
(73)
A nagyhitelezőket ezen megállapodás alapján terhelő, fizetések elhalasztására vonatkozó kötelezettség megszűnik, ha a következők közül bármelyik bekövetkezik és a nagyhitelező közli felmondását a BE-vel:
a)
a nagyhitelezőnek járó, nem elhalasztott összegek kifizetésének 20 munkanapot meghaladó késedelme;
b)
a BE vagy bármely leányvállalata ellen benyújtott felszámolási vagy közigazgatási kérelem vagy ilyen végzés;
c)
az Egyesült Királyság kormánya írásban kéri a hitellehetőség vagy bármely más, annak helyébe lépő, a kereskedelmi bankoktól származó és az Egyesült Királyság kormánya által garantált hitel, illetve a BE és leányvállalatai az Egyesült Királyság kormánya javára szóló önálló garancia kifizetését;
d)
az Eggborough Credit Facility Agent, az RBS, a TPL bankszindikátus vagy az Enron nem adta meg a szükséges jóváhagyást;
e)
a BE vagy leányvállalata olyan dokumentációt ad ki, amely a nagyhitelezők egyetértésével felállított feltételektől eltérő elosztási feltételeket ír elő a nagyhitelezők vonatkozásában.
(74)
A 4. táblázat határozza meg azt a készpénzszintet, amit a BE az Egyesült Királyság hatóságai szerint a standstill-megállapodások révén megtakarítana, ha a szerkezetátalakítás tényleges időpontja 2004. március 31. lenne.
4. táblázat
A BE készpénz-megtakarítása a standstill-megállapodások révén
(millió GBP)
2003. márciusban végződő év
2004. márciusban végződő év
BNFL
132
265
Kötvénytulajdonosok
110
0
Eggborough Banks
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Héa-hatás
0
- 8
Kamathatás
- 9
- 21
Standstillhatás
300
342
Összesített készpénz
300
642
(75)
A standstill-megállapodásokon túl a szerkezetátalakítási terv előírja a nagyhitelezők követeléseinek átalakítását és átütemezését. 2003. február 14-én a BE nem kötelező megállapodásra jutott a nagyhitelezőkkel a követeléseikre vonatkozó egyezségről és a követelések felosztásáról.
(76)
A BE 2002. szeptember 30-ig, hat hónapos időtartamra szóló, auditálatlan pénzügyi beszámolója szerint az egyezségben érintett nagyhitelezők felelősségei a következők voltak:
-
kötvénytulajdonosok: 408 millió GBP,
-
banki hitelezők: 490 millió GBP,
-
PPA szerződő felek: 365 millió GBP.
(77)
A fő feltételek szerint a PPA szerződő felek követeléseit azóta 316 millió GBP-ben rögzítették, a szerkezetátalakítási csomag céljaira.
(78)
A követeléseket a következőképpen alakítják és ütemezik át:
a)
275 millió GBP értékű új kötvényt bocsátanak ki a kötvénytulajdonosoknak, banki hitelezőknek, az RBS-nek, a TPL-nek, a TFE-nek és az Enronnak;
b)
150 millió GBP értékű új kötvény juttatásának megfelelő értékű, felülvizsgált CTA fog életbe lépni az Eggborough Banksszel;
c)
a BE törzsrészvényeket bocsát ki a kötvénytulajdonosok, banki hitelezők, az RBS, a TPL, a TFE és az Enron számára.
(79)
A BE felülvizsgálta kereskedési stratégiáját azzal a céllal, hogy csökkentse kibocsátási és árkockázatoknak való kitettségét. A felülvizsgálat a szerkezetátalakítási csomag olyan eleme, amely a BE pénzügyi erejét növeli.
(80)
A BE az Egyesült Királyság egyik legnagyobb villamosenergia-termelője, az Egyesült Királyság villamosenergia-termelésének több mint 20 %-át adja. Ez a villamosenergia-termelési portfólió nukleáris termelésből (a kapacitás 83 %-a) és széntüzelésű termelésből áll (a kapacitás 17 %-a), mely évente körülbelül 75 TWh termelésére képes.
(81)
A BE kereskedelmi ága, a BEPET felelős a BE termelési portfóliója kibocsátásának eladásáért, a BE villamosenergia-árak változása miatti kitettségének kezeléséért és a piachoz viszonyítva a BE által elért eladási árak maximalizálásáért. Mivel a BE kapacitásának 83 %-a nukleáris, a BEPET számára kulcsfontosságú hangsúly van e főként folyamatos termelés eladásán.
(82)
A széntüzelésű Eggborough erőmű a kereskedési portfóliónak ugyancsak fontos eleme. Ez ugyanis kibocsátási rugalmasságot biztosít a változó ügyféligények kiszolgálására és értékes „biztosítást” nukleáris üzemszünet esetén. Rugalmasságot biztosít a nagy I & C vevők vonatkozásában és a nagybani kereskedés részét is képezi.
(83)
Az eladási árak piaci körülményekhez képest történő maximalizálásával egyidejűleg a BE piaci áraknak való kitettsége kezelése érdekében a BEPET előre eladja a termelt villamos energiát. A BEPET, hasonlóan a többi termelőhöz, az energia megtermelésének időpontjára megpróbálja eladni a termelés 100 %-át, hogy elkerülje a kiegyenlítő mechanizmus tipikusan ingadozó árainak való kitettséget. Az előre eladás révén a vállalat képes biztosítani azt, hogy a jövőbeni kibocsátást az akkor uralkodó árakon adják el, és némely esetben jövőre nézve előre rögzített áron.
(84)
A BEPET számos csatornán keresztül tudja a BE-termelést értékesíteni és a teljes kibocsátás 32 %-át a közvetlen értékesítési üzletágon (a továbbiakban: „DSB”) keresztül adja el. A DSB szervesen növekedett és a BE üzleti stratégiájának kulcselemét képezi.
(85)
A BE kiskereskedelmi piaci pozíciója, az Egyesült Királyság más nagy termelőihez viszonyítva, a csoport kibocsátásának csak viszonylag kis részét képezi. A BE e piacon történő növekedését nem a kiskereskedelmi piaccal kapcsolatos célok hatjták, hanem az, hogy diverzifikálja a termelési kibocsátás szállítási csatornáit. A BE körülbelül 2 % (12) bruttó árrést ér el közvetlen eladásain, ami e piac versenyző jellegét mutatja.
(86)
A BE 2002 szeptemberében bekövetkezett pénzügyi nehézségeinek okai között volt három, alapvetően pénzügyileg előnytelen villamosenergia-vásárlási szerződés és árkülönbözetre vonatkozó szerződések, amelyeket korábbi kereskedelmi és vállalati tevékenysége keretében kötött. A szerkezetátalakítási csomag részeként mindegyikre kiterjedt a nagyhitelezőkkel kötött egyezségi megállapodás.
(87)
Az első a TFE-vel kötött szerződés. A mai uralkodó piaci árakhoz képest az e szerződésben lévő ár nagyon magas. A megállapodást 1997-ben kötötték, amikor az árak a jelenleginél átlagban sokkal magasabbak voltak. A megállapodás pénzügyileg előnytelen a BE számára és a TFE ebből adódó követelése 85 millió GBP.
(88)
A második szerződés az Enronnal kötött, 1996. április 1-jén kelt swapmegállapodás, ami egy pénzügyileg elszámolt instrumentum, a csúcsidős és csúcsidőn kívüli árak közötti különbségre alapozva. A BE a szerződést még az Eggborough-felvásárlás előtt kötötte. Ellensúlynak szánták a BE növekvő I&C üzletága változó alakulásával szemben. Az Enron felé ezen előnytelen PPA-szerződésből fennálló és a szerkezetátalakítási csomagban elismert követelés 72 millió GBP.
(89)
A harmadik szerződést a BE az 1999-es, TPL-lel lebonyolított SWALEC részesedésszerzés révén örökölte. A szerződést eredetileg 1991. június 26-án írták alá. A szerződés alapjában pénzügyileg előnytelen. Az e PPA-szerződésből a TPL felé fennálló és a szerkezetátalakítási csomagban elismert tartozás 159 millió GBP.
(90)
A szerkezetátalakítási csomag részeként a BE elhatározta kibocsátásának biztosítását több középtávú, rögzített áras eladással. Az Egyesült Királyság kormánya szerint e stratégia végrehajtása csökkenteni fogja a készpénzforgalom bizonytalanságait és erősíteni fogja a vállalat hosszú távú pénzügyi életképességét.
(91)
Az új stratégia alapján a kibocsátás rögzített áras, előre történő eladása a vállalat kibocsátása nagyobb részének előre eladását fogja eredményezni rögzített áron a következő három-öt évre, így a BEPET rögzíti a jövőbeli termelés nagyobb arányának értékét.
(92)
Az új kereskedési stratégia kulcsfontosságú céljai: i. az árkockázat korlátozása további rögzített áras szerződések biztosításával; ii. jelentős termelési mennyiségekre életképes eladási csatornák fenntartása; és iii. megfelelő pénzügyi tartalékok fenntartásához szükséges pótlólagos készpénz biztosítása.
(93)
Mivel az új stratégia 2002. december elején alakult ki, a BE-nek sikerült a közvetlen értékesítési üzletág eladásait további 14,8 TWh-val bővíteni 2003-2006 között, az éves szerződések megújításával és a többéves szerződések kiterjesztésével. 2003. március 6-án a BE számos nagykereskedelmi partnerrel tárgyalt a strukturált kereskedésről.
(94)
2003. február 6-án egy jelentős szerződést írtak alá a British Gas Trading Limiteddel, 2007. április 1-jéig évi körülbelül 10 TWh eladására, amelynek több mint fele rögzített áras.
(95)
A BNFL-lel kötött új szerződések szintén nyújtanak a BE számára ellensúlyt a villanosenergia-árak terén, az AGR-fűtőelem-ellátás és a kiégett AGR fűtőelemek kezelési szolgáltatásért fizetendő, a villamos energia árának változásához kötött változó árnak köszönhetően. A jelenlegi piaci árakon a BNFL-lel kötött új megállapodások részleges ellensúlyt adnak a BE AGR-kibocsátásának körülbelül 60 %-át kitevő, évi 58 TWh-ra.
(96)
A BE középtávú stratégiájában a következő célokra való összpontosítást javasolja:
a)
annak biztosítása, hogy a BE atomerőművei világszínvonalú biztonsági és teljesítményszinten működnek;
b)
a biztonság fokozása a termelékenység és a versenyképesség javításával egyidejűleg;
c)
az Egyesült Királyságban a nagykereskedelmi villamosenergia-áraknak való kitettség csökkentése megbízható elosztási csatornák fenntartásával. Ezt különböző szerződési feltételek, az Eggborough-n és az I&C ügyfélszektorra összpontosító közvetlen értékesítési üzletágon keresztül a rugalmas termelés megvalósulása révén fogják elérni;
d)
jövedelmező megújulóenergia-üzletág kifejlesztése a közvetlen értékesítési üzletág versenyképességének támogatására;
e)
folytatódó elkötelezettség az EU által támogatott biztonsággal kapcsolatos tevékenység támogatására a volt Szovjetunió és Kelet-Európa területén.
(97)
2002. december 23-án a BE bejelentette, hogy kötelező erejű előszerződést kötött a Bruce Powers-ben lévő 82,4 %-os érdekeltségének eladására az alábbiak szerint: 79,8 %-ot a Cameco, a BPC Generation Infrastructure Trust és a TransCanada PipeLines Limited konzorciuma (együtt a „konzorcium”) számára és 2,6 %-ot a Power Workers' Union Trust No1 és a The Society számára. Ezenkívül a konzorcium hozzájárult a BE Huron Windben, egy ontariói szélerőműprojektben lévő érdekeltsége 50 %-ának megszerzéséhez. A Bruce Power és a Huron Wind konzorciumnak való eladását 2003. február 14-én fejezték be. A szerződéskötéskor a BE 678 millió CAD készpénzt kapott. Ezenfelül a BE további 140 millió CAD összeget vár a két Bruce A egység újraindítási kontingenséből és a letéti számlákról.
(98)
275 millió GBP (csökkentve egyes tranzakciós költségekkel) kezdeti bevételt fizettek be a hitelmegállapodás (a továbbiakban: „CFA”) alapján egy DTI által jóváhagyott és javára nyitott számlára.
(99)
Az Exelon Generation Company, LLC („Exelon”) és a British Energy Investment Ltd. javaslatokat nyújtottak be az AmerGrenben lévő érdekeltségük vonatkozásában az AmerGren eladásával kapcsolatban. 2003. december 22-én a BE részvényesei jóváhagyták a BE AmerGenben lévő 50 %-os érdekeltségének eladását az Exelon Generation Company LLC részére. A BE körülbelül 277 millió USD-t kapott készpénzben.
(100)
Számos helyi hatóság hozzájárult ahhoz, hogy kamatfizetés nélkül halasztva fizesse meg a BE a részükre járó vállalkozási adókat.
(101)
Az Egyesült Királyság hatóságai által továbbított információk szerint e hatóságok a következők:
-
a Lancaster City Council a Heysham telep tekintetében, 1 775 240 GBP vonatkozásában,
-
a Shepway District Council a Dungeness telep tekintetében, 578 524 GBP vonatkozásában,
-
a Hartlepool Borough Council a Hartlepool telep tekintetében 447 508 GBP vonatkozásában,
-
a North Ayrshire Council a Hunterston telep tekintetében, 735 947 GBP vonatkozásában,
-
az East Lothian Council a Torness telep tekintetében, 765 986 GBP vonatkozásában.
(102)
Összesen 4 303 205 GBP adófizetést halasztottak 2002. novemberről 2003. februárra. A G. intézkedésnek megfelelően a BE 2003 februárjában teljes egészében megfizette az adót, valamint 2003. október 7-én 65 656,24 GBP kamatot a késedelmes fizetés miatt. A kamatok kiszámítása a Bizottság által az Egyesült Királyságra megállapított referenciarátán alapult, ami 2002. december 31-ig 6,01 %, azt követően pedig 5,42 %.
c) A szerkezetátalakítási csomag pénzügyi vonatkozásai
(103)
A szerkezetátalakítási tervnek a BE életképességére gyakorolt hatása bemutatása az Egyesült Királyság hatóságai bemutatták a nukleáris termelés közgazdasági vonatkozásait. A BE termelésének közgazdasági vonatkozásainak értékelésekor a bejelentés megkülönböztetést tesz a BE-erőművek elkerülhető és elkerülhetetlen költségei között. A nukleáris erőműveket nagyon magas elkerülhetetlen, és ehhez képest alacsony elkerülhető költségek jellemzik, különösen alacsonyak a járulékos üzemeltetési költségek. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint közgazdaságilag ésszerű az atomerőművek működtetése, mivel a termelési döntések meghozatalát motiválja az elkerülhető költségek szintje arra tekintettel, hogy a nukleáris erőművek rendelkeznek a legalacsonyabb rövid távú járulékos költséggel.
(104)
Ezt követően az Egyesült Királyság hatóságai azzal érvelnek, hogy ha a BE szerkezetátalakítása sikeres lesz, a cég felépítéséből adódóan nem fog veszteséget termelni. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a terv képes azon kérdések kezelésére, amelyekből a BE nehézségei származnak és amelyek a hosszú távú életképességhez vezetnek. A terv javítani fogja különösen a BE kereskedési stratégiáját fedezetlen pozíciói ellentételezésének megkísérlésével, a BE mentesítésével némely nagyon magas rögzített költségtől a múltbeli nukleáris felelősség költségeinek átvételével, és képessé teszi arra, hogy tevékenységei biztosításához elegendő készpénztartalékot halmozzon fel.
(105)
A BE szerkezetátalakítási tervének célja a BE költségeinek és felelősségeinek átalakítása és biztos tőkeszerkezet kialakítása annak érdekében, hogy a BE hosszú távon életképes egységként működjön. A BE pénzügyi életképességéhez az Egyesült Királyság kormánya azt feltételezi, hogy egy idő múlva a vállalatnak nyereséget kell termelnie, pozitív készpénzforgalommal, és képesnek kell lennie tevékenységének folyamatos finanszírozására.
(106)
A szerkezetátalakítási terv következő elemeit szánták a pénzügyi életképesség helyreállítása céljának elérésére:
a)
a BE Bruce Power és AmerGen érdekeltségeinek eladása, a vállalkozáson belül készpénztartalékok létrehozására, a stabilitás fokozására és a vállalkozás tevékenységének szűkítésére;
b)
a BE folyó költségalapjának csökkentése a meglévő nagyhitelezőkkel folytatott kereskedelmi tárgyalások révén a múltbeli követeléseikről egyezség létrehozása céljával, és standstill-megállapodások megkötése a szerkezetátalakítás megtörténtéig, cserében a szerkezetátalakítás befejezését követő BE-ben új követelésekért és új tulajdonosi részesedésért;
c)
egyes nukleáris felelősség költségeinek az Egyesült Királyság kormánya általi átvétele; és a BNFL-lel a nukleáris fűtőelemekre vonatkozó előkészítő illetve befejező szerződések kereskedelmi újratárgyalása; a BNFL-lel kötött új kereskedelmi megállapodások ugyancsak csökkentették a BE kitettségét a villamosenergia-árak hátrányos változásainak;
d)
új kereskedési stratégia a BE nagykereskedelmi piaci mennyiségeknek és árkockázatoknak való kitettsége csökkentésére.
(107)
Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a szerkezetátalakítási tervet úgy alakították ki, hogy vegye számításba a pénzügyi életképesség kulcsfontosságú követelményét, nevezetesen azt, hogy a vállalat legyen képes tevékenységeinek finanszírozására. Mivel a vállalat nehézségekre számíthatott a bankoktól vagy a kötvénypiacról történő forrásszerzésben - különösen azon kölcsönadók alacsony számát tekintve, akik hajlandók egy nukleáris energiát termelő vállalkozás finanszírozására -, a szerkezetátalakítási tervet úgy kell tekinteni, mint a külső finanszírozás keresésének alternatíváját. A terv tartalmazza készpénztartalékok létrehozását és fenntartását. A készpénztartalékokat úgy tervezik meg, hogy a vállalat képes legyen fedezetet igénylő villamosenergia-kereskedelmi szerződések megkötésére és külső finanszírozás nélkül a készpénzhiányos időszakok áthidalására. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítási terv két tartalék létrehozását vázolja fel: egy készpénzfedezeti tartalék, valamint egy üzemszüneti és likviditási tartalék. Bár két külön tartalék poolt azonosítottak, a szándékok szerint e tartalékok egymással helyettesíthetők, hogy az üzemszüneti és likviditási tartalékból is le lehessen hívni a pótlólagos fedezeti követelmények teljesítésére és fordítva is. Ennek célja a BE számára további stabilitás nyújtása.
(108)
A BE számos intézkedést vállalt készpénzhelyzetének javítására az alábbiak révén:
a)
a szezonalitás hatásainak csökkentése a fizetési módozatok kezelésével, ha ez lehetséges;
b)
további költségmegtakarítási javaslatok;
c)
a közvetlen értékesítésből származó követelések biztosítása.
(109)
Ezenfelül a BE-et alávetették egy üzleti tervezési folyamatnak, amely naprakész pénzügyi előrejelzéseket eredményezett és a telephelyeinek teljesítményéhez kapcsolódó kérdések részletes felülvizsgálatát is elvégezte.
(110)
A 2004. március 31-ig terjedő időszakban a készpénztartalékok két forrásból épültek fel: a standstill-megállapodásokból (C. intézkedés) és az eszközértékesítésből (F. intézkedés), a megmentési támogatás keretében nyújtott hitelmegállapodás alapján fennálló tartozások visszafizetése után.
(111)
Az Egyesült Királyság hatóságai három pénzügyi forgatókönyvet alakítottak ki azon változók figyelembevételére, amelyekre a BE pénzügyi helyzete különösen érzékeny: termelési kibocsátás és villamosenergia-árak. A pénzügyi előrejelzéseket a Deloitte & Touche vizsgálta felül, mint az Egyesült Királyság kormányának közgazdasági és energiapiaci tanácsadója. Az üzleti tervezési esetekbe beépített kibocsátási és tőkekiadási feltételezéseket a WS Atkins - mint a BE és a Citigroup műszaki tanácsadója - és a Stone & Webster Management Consultants, Inc. - az Egyesült Királyság kormányának műszaki tanácsadójaként - vizsgálta felül.
(112)
A felülvizsgálat három lényeges változást vett figyelembe a 2003. márciusi, eredeti bejelentés óta, nevezetesen a villamosenergia-árak szintjét, a nukleáris erőművek megbízhatóságának javítását célzó teljesítményjavítási programot (Performance Improvement Programme - PIP) és a kereskedelmi biztosítékokat.
(113)
A villamosenergia-árak az elmúlt hónapokban jelentősen fejlődtek. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a villamosenergia-árak jelenleg 28/MWh GBP felett vannak a 2003. márciusi 16,4/MWh GBP árhoz képest. A villamosenergia-árak előrejelzése változásainak kulcsfontosságú hajtóereje a mögöttes üzemanyagárak (szén, gáz, olaj) változása, az európai kibocsátáskereskedési rendszer által bevezetett szénárképzés és a kapacitástartalékok szintje.
(114)
A BE nukleáris flottája történetileg kevésbé volt eredményes, mint nemzetközi társai. A legrégebbi telepek megsínylették az elégtelen beruházásokat és minden telephely jelentős javításokra szorul, valamint nagy a rövid távú üzemszünetek kockázata. A BE ezért helyreállítási terveket készített minden telep számára. A PIP előnyeit a kulturális és szervezeti változásokból és a növekvő tőke- és személyzeti befektetésekből kell kinyerni. Az idők során ennek az erőművek megbízhatatlanságának csökkenéséhez és növekvő kibocsátáshoz kell vezetnie.
(115)
A BE ugyancsak számításba vette a piaci árak növekedéséből eredő fedezeti követelmények jelenlegi növekedését.
(116)
A termelési kibocsátás és villamosenergia-árak alternatív feltételezéseinek a BE pénzügyi helyzetére gyakorolt hatása meghatározása érdekében a BE figyelembe vett egy kedvező és egy kedvezőtlen irányú érzékenységet, ami figyelembe veszi a villamosenergia-árak fejlődését, a PIP hasznait és a becsült fedezeti előrejelzéseket:
a)
a „legkedvezőbb eset” a BE éves költségvetésének alapja és a teljesítmény előirányzatainak lefektetéséhez használják; nagyjából megfelel az eljárást kezdeményező határozatban leírt esetnek;
b)
az „újrabevezetési eset” a nyilvános beszámolók közzététele és a tőzsdei bevezetéshez kibocsátandó tájékoztató alapja, és a „banki eset” értelemben kell venni. Az „újrabevezetési eset” árait a felfelé mutató azon árgörbéből vették, amely a BE fűtőelem- és szénárazásra vonatkozó nézeteit tükröző piaci modellt használja;
c)
az „ésszerűen legkedvezőtlenebb eset” (a továbbiakban: „RWC”) megfelel a legkedvezőtlenebb esetnek és számításba veszi az árak és a kibocsátás bizonytalanságait; az RWC-árak a BE által felállított árgörbén alapulnak.
(117)
Az Egyesült Királyság kormánya a BE életképessége vizsgálatának alapjául a vállalat hiányszámait vette. A következő becslésekre jutottak 2005-2010-re:
5. táblázat
Hiányszámok
(millió GBP)
Újrabevezetési eset/banki eset
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Likviditási tartalék
[…] (14)
A szezonalítás és a bevételi lehetőségek hatása
Hiány a szezonalitás figyelembevétele után
A készpénzzel, kibocsátással és a fedezettel kapcsolatos sérülékenység kumulált hatása (13)
Hiány a sérülékenységre tartalékképzése után
A készpénzre és fedezetekre vonatkozó irányítási intézkedések kumulatív hatása
Hiány az irányítási intézkedések után
RWC/legkedvezőtlenebb eset
Likviditási tartalék
A szezonalitás és a bevételi lehetőségek hatása
Hiány a szezonalitás figyelembevétele után
A készpénzre és fedezetekre vonatkozó irányítási intézkedések kumulatív hatása
Hiány a sérülékenységre tartalékképzése után
A készpénzre és fedezetekre vonatkozó vezetői intézkedések kumulatív hatása
Hiány az irányítási intézkedések után
(118)
Az Egyesült Királyság hatóságai készítettek egy becsült eredménykimutatást is a 2005-2009-es időszakra, az újrabevezetési esethez kapcsolódóan.
6. táblázat
Eredménykimutatás az újrabevezetési esetben
Ötéves előrejelzési időszak
Eredménykimutatás
2005
2006
2007
2008
2009
Nukleáris kibocsátás TWh
[…]
Árbevétel
Termelés eladása
Egyéb eladások
Árbevétel összesen
Működési költségek
Üzemanyagköltségek
Személyi költségek
Anyagok és szolgáltatások
Tőkekiadások a P/L-re
Értékcsökkenés & törlesztés
Működési költségek összesen
Üzemi eredmény/(veszteség)
Az új üzleti tevékenység hozzájárulása (PBIT):
AmerGen (átértékelés előtt)
Adózás és bankköltségfizetés előtti eredmény
Bankköltség
Revalorizáció (nettó)
Nettó kamat & más bankköltség
Bankköltségek összesen
Adózás előtti eredmény
17
171
186
336
355
Kisebbségi érdekeltség (PBT-részesedés)
0
0
0
0
0
Adózás előtti eredmény (& HMG-kártalanítás)
17
171
186
336
355
HMG-kártalanítás változása
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Adózás előtti eredmény (& rendkívüli eredmény)
17
75
53
130
199
Rendkívüli eredmény
4 068
0
0
- 40
0
Adózás előtti eredmény (rendkívüli eredménnyel együtt)
4 085
75
53
90
199
Adó
0
0
0
- 26
- 87
Adózott eredmény és rendkívüli eredmény (a rendkívüli eredmény adózása előtt)
4 085
75
53
64
112
Forrás: BE
Megjegyzés: A 2004/2005 éves adatokat pro forma alapon számolták (az összehasonlítás egyszerűsítésére számviteli célokra, az üzemanyagárak és revalorizációs adatok vonatkozásában tükrözi az új fűtőelem-szerződéseket, bár azok a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt nem lépnek életbe).
(119)
E becslés mutatja, hogy az adózás előtti eredmény, a kisebbségi érdekeltségek, az Egyesült Királyság kormányának kötelezettségvállalása és a rendkívüli tételek a 2005. évi 171 millió GBP-ről 355 millió GBP-re javul a következő években. 2005-ben a rendkívüli tétel az A. intézkedésben említett nukleáris felelősség finanszírozására az Egyesült Királyság kormánya által tett kötelezettségvállalásból ered.
(120)
Az adózás előtti eredményt jelentősen csökkenti 2005-ben az NLF-hozzájárulás. Azonban e befizetések az adósságszolgálatot követő készpénzforgalom 65 %-át teszik ki és nem kell azokat megfizetni negatív készpénzforgalom esetén, vagy ha a készpénztartalékok szintjének fenntartásához átvezetésekre van szükség.
(121)
A BE pénzügyi előrejelzéseinek elemzése mutatja, hogy az újrabevezetési esetben az átalakított szerkezetű üzleti vállalkozástól elvárt a nyereségtermelés és a különböző érdekcsoportokat kiszolgáló készpénzforgalom, és a részvényeseknek történő bármely kifizetést megelőzően jelentős hozzájárulást várnak el a nem szerződött felelősség és a leszerelési felelősség teljesítéséhez.
3. Az eljárás kezdeményezésének okai
(122)
A Bizottság az eljárást kezdeményező határozatában megállapította, hogy a szerkezetátalakítási terv komparatív előnyöket nyújtott a BE számára egy olyan ágazatban, amelyben létezik Közösségen belüli kereskedelem. Az A. és G. intézkedések érintik az Egyesült Királyság központi és helyi hatóságainak költségvetését, ennélfogva állami forrásokat. Ezért azok a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. Lehetséges az is, hogy a B. intézkedés és - legalább részben - a C. intézkedés is érint állami forrásokat annyiban, amennyiben az állami tulajdonban álló BNFL nem a piacgazdaságban eljáró magánbefektetőtől elvárt módon járt el. Ezért úgy tűnik, hogy ezen intézkedések ugyancsak állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(123)
A Bizottság a támogatást a bajba jutott cégek szanálására és szerkezetátalakítására nyújtott állami segélyekről szóló közösségi iránymutatásra (15) (a továbbiakban: „az iránymutatás”) figyelemmel elemezte.
(124)
Ez az elemzés a következő kétségeket vetette fel az állami támogatás közös piaccal való összeegyeztethetősége vonatkozásában:
(125)
A Bizottságnak kétségei voltak, hogy a terv ésszerű időn belül a BE életképességének helyreállítását eredményezi-e. Valójában az intézkedések némelyike nagyon hosszú időre nyúlik (legalább 2086-ig). Továbbá a BE helyzetében beálló javulás csak a kormány és a nagyobb hitelezők által nyújtott külső támogatásnak, mintsem belső fizikai szerkezetátalakításnak köszönhető. Továbbá - amennyiben az állami támogatás - a BNFL-lel a fűtőelem-ellátásra és a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó szerződéseket az atomerőművek élete végéig tartó állami támogatásnak is lehet tekinteni, ami összeegyeztethetetlen lenne azon követelménnyel, hogy a BE-nek a szerkezetátalakítást követően pusztán saját erőivel kell a piaccal szembenéznie, valamint a „szennyező fizet” alapelvvel is.
(126)
A Bizottságnak kétségei voltak, hogy a támogatást lehet-e minden további, a támogatás versenytársakra gyakorolt hatásai ellentételezésére felajánlott kompenzációs intézkedés nélkül engedélyezni. E tekintetben a Bizottság elismerte, hogy valószínűleg egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben volt szerkezeti többletkapacitás a releváns piacon. Azonban a Bizottság úgy vélte, hogy e piac erősen versenyző jellegére és a támogatás nagy összegére tekintettel valószínűleg valamiféle kompenzációra lesz szükség a támogatás összeegyeztethetőségéhez, még akkor is, ha ezen intézkedések nem erőművek végleges bezárásából állnak.
(127)
A Bizottságnak kétségei voltak, hogy vajon a támogatás a szükséges legkisebb mértékre korlátozódik-e. E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a BE a szerkezetátalakítás költségeihez a szabad pénzforgalmának egyszázalékos arányán keresztül járul hozzá. Azonban a nyújtandó támogatás összegének nagyfokú bizonytalansága miatt a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy értékelhesse azt, vajon a támogatás a minimumra korlátozódott-e.
(128)
A fenti megfontolások figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy kétségek voltak afelől, hogy vajon a szerkezetátalakítási terv megfelelt-e az iránymutatásban megállapított szempontoknak és az Egyesült Királyság kormánya által a BE-nek nyújtott vagy nyújtandó támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. A Bizottság ezért határozatot hozott eljárás kezdeményezéséről a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján.
(129)
Ugyanebben a határozatban a Bizottság hozzátette, hogy az eljárás megnyitása nem érinti az Euratom-Szerződés alkalmazását. Némely intézkedést, nevezetesen az A. és B. intézkedést az Euratom-Szerződés célkitűzéseire figyelemmel kell értékelni. Ezért a Bizottság felkérte az Egyesült Királyságot, hogy bocsásson rendelkezésre minden olyan információt, amely segítheti az intézkedések, különösen az A. és B. intézkedés Euratom-Szerződés célkitűzéseire figyelemmel történő értékelését.
III. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(130)
Az eljárás kezdeményezéséről szóló határozat kihirdetését követően és az abban meghatározott határidőn belül a Bizottság húsz harmadik féltől kapott észrevételeket, beleértve magát a BE-t is. Ezek a következőképpen foglalhatók össze:
(131)
A BE hangsúlyozza, hogy az eset a villamosenergia-piac működése és a nukleáris erőművek közgazdasági szerkezete miatt szokatlan.
(132)
A BE hangsúlyozza az a tényt, hogy a BE nukleáris felelőssége által jellemzett múlt költségeit a BE a továbbiakban nem képes viselni a villamosenergia-árak azon jelentős esése miatt, ami az Egyesült Királyságban bekövetkezett. A szerkezetátalakítási terv alapján a BE-nek a múlt költségeihez is nagymértékben hozzá kell járulnia. A leszerelés és a BFL-lel kötött új szerződések által nem fedezett egyéb nukleáris felelősség költségei vonatkozásában az NDF-en/NLF-en keresztül teljesít hozzájárulást. A BE-t és befektetőit érintő egyéb intézkedések között van a BE észak-amerikai eszközeinek eladása, a meglévő részvényesek teljes befektetésének elvesztése és a meglévő befektetőkkel való elszámolás csakúgy, mint az új kötvények kibocsátása.
(133)
A BE hangsúlyozza, hogy nem volna keresztülvihető egy átalányösszeg kifizetése a kedvezményezettnek, mivel egyes költségek csak a nagyon távoli jövőben fognak felmerülni. A BE szerkezetátalakítási tervének amiatt történő elutasítása, mert az egyszer és mindenkorra mentesíti a BE-t meghatározott, de jelenleg nem számszerűsíthető felelősség alól, precedenst teremtene az olyan szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyása ellen, amely a múlt költségeinek létezése miatt vált szükségessé.
(134)
A BE véleménye szerint nem vonható le következtetés a magántulajdonban álló hitelezőkkel kötött megállapodások összehasonlításából. Különösen a BNFL esetében fő üzleti tevékenységének fontos része kerülne veszélybe és talán életképtelenné is válna, ha a BE erőműveinek műveletei nem lennének életképesek.
(135)
A BE hangsúlyozza, hogy a BNFL egy különösen nehéz helyzetet fogadott el és végül erre valójában csak az eset azon vonatkozása kényszeríthette, hogy egyébként a BE a fizetésképtelenséggel szembesülne. Az újratárgyalt szerződési feltételek voltak azok, amelyeket a BE hite szerint a legkevésbé lehetett volna kereskedelmileg kieszközölni, ha a szerkezetátalakítást követően újra erős lenne. A BE szerint a Bizottság félreérthette az új BNFL-szerződések kereskedelmi jellegét a tények és különösen azok időrendiségének félreértése eredményeként. A BE beadványához egy mellékletet csatolt, amely mutatja, hogy miért véli úgy, miszerint az új szerződések alapján a fizetendő árak számára nem különösebben előnyösek.
(136)
A BE emlékeztet arra, hogy szerkezetátalakítási tervvel kezelni kívánt probléma alapvetően az volt, hogy a lényegesen alacsonyabb nagykereskedelmi árak új környezetében a BE nem tudta tovább viselni a „múlt költségeit”. A BE szerint a szerkezetátalakítási terv sikeresen kezeli e problémát.
(137)
A támogatási csomag versenyre gyakorolt hatását illetően a BE vitatja, hogy mivel a BE erőműveinek rövid távú járulékos költsége annyival alacsonyabb, mint más alapterhelési szállítóknak, a BE erőműveinek mindig kötelességük üzemelniük. De a BE rövid távú járulékos költségének pontos szintje nem játszik szerepet a villamosenergia-árak meghatározásában, amelyek az átlagos termelő rövid távú járulékos költségeit tükrözik.
(138)
A BE kifejti, hogy a nukleáris erőművek műszakilag és közgazdaságilag rugalmatlanok és az ilyen erőművek nem alapterhelési erőműként történő működtetése gazdaságtalan. A kereskedési stratégiáját illetően a BE kifejti, hogy a nukleáris termelés közgazdaságtana a BE-t abba az irányba vezeti, hogy kibocsátásának a hosszabb távú piacokon előre történő eladására összpontosítson.
(139)
A BE álláspontja szerint Nagy-Britanniában nincs kapacitástöbblet a villamosenergia-termelésben. A kompenzációs intézkedéseket illetően a BE vitatja, hogy a BE bármelyik erőművének idő előtti leállításának követelése közgazdaságilag nem lenne hatékony, mivel a támogatási csomag célja éppen az, hogy megőrizze a BE nukleáris kapacitását, ami a villamosenergia-előállítás szempontjából a legkisebb elkerülhető erőforrásköltséggel a leginkább költséghatékony kapacitás a brit piacon. Ezen túlmenően ez beavatkozás lenne az Egyesült Királyság kormányának az Egyesült Királyság villamosenergia-ellátásában fennálló hatáskörének gyakorlásába is, és növelné a környezetileg káros gázok légkörbe történő kibocsátását.
(140)
A BNFL állami tulajdonban álló és a nukleáris ágazatban tevékenykedő vállalat. Szállítja és újrafeldolgozza vagy tárolja a BE AGR nukleáris üzemanyagát. Az üzemanyagciklusban végzett tevékenységén túl a BNFL működtet néhány Magnox nukleáris erőművet és vannak nukleáris erőmű tervezési tevékenységei is.
(141)
A BNFL beadványa arra a kérdésre koncentrál, hogy a B. és C. intézkedésben van-e támogatás a BE részére. A BNFL előadja, hogy a BNFL minden beavatkozása a BE szerkezetátalakítási tervébe a piacgazdasági magánbefektető elvét követte és ezért annak nincsenek támogatási elemei.
(142)
A BNFL kifejti, hogy pénzügyi tanácsadóinak (NM Rothschild & Sons Limited - a továbbiakban: „Rothschild”) tanácsát követően a BNFL 2002. áprilisban már arra következtetett, hogy egy, a BNFL számára értékkel bíró, „szabályos megmentési csomag kívánatosabb lenne ahelyett”, hogy hagynák a BE-t fizetésképtelenné válni, a BNFL - mint a BE legnagyobb hitelezője - sérülékeny helyzete, a biztosítékok hiánya és jogi helyzetének gyengesége miatt. A BNFL hozzáteszi, hogy igazgatósága azonban azzal a feltétellel járult hozzá a BE meglévő szerződéseinek átalakításához, hogy nem kell a BE-t bármi áron fizetőképesnek megtartani és a BE-nek javasolt csomagnak kereskedelmi előnyöket kell a BNFL-nek létrehoznia, annak saját mérleg szerinti veszteségei miatt.
(143)
A BNFL részletez minden egyes későbbi javaslatot és ellenjavaslatot mindkét részről, az azokról a Rothschild által alkotott véleménnyel együtt. A BNFL ugyancsak nagy részletességgel írja le a BE és BNFL között lezajlott tárgyalások időrendjét és tartalmát, ami mutatja, hogy a BNFL már azelőtt kifejezte segítőkészségét a BE-nek, hogy az az Egyesült Királyság kormányához fordult volna segítségért, de felismerte, hogy ez nem lehetséges egy átfogó szerkezetátalakítási terv nélkül. A tárgyalások 2000 májusában kezdődtek, amikor a BE először kérte - sikertelenül - a szerződésekben szereplő nehézségi záradék alkalmazását. 2002 folyamán új tárgyalások kezdődtek.
(144)
A BNFL azt is hangsúlyozza, hogy nem vett részt a BE és az Egyesült Királyság kormánya közötti tárgyalásokban. Független jogi és pénzügyi tanácsadói elemzése alapján a BNFL arra a következtetésre jutott, hogy egy fizetőképes szerkezetátalakítás szolgálja leginkább kereskedelmi érdekeit és 2002. november 28-án megállapodásra jutott a BE-vel a végső feltételekről. Csak azt követően állapodott meg a BE-vel a végső feltételekről, hogy ismerte az Egyesült Királyság beavatkozásának pontos részleteit.
(145)
A BNFL a szeptember 3-i és a végső feltételek összehasonlításából azt a következtetést vonja le, hogy lényeges hasonlóságok vannak a két feltételcsomag között, de a végső változat lényegesen közelebb áll a BNFL nyitó pozíciójához, mint a BE-éhez.
(146)
A BNFL részletezi a számára a BE fizetőképes szerkezetátalakításából eredő kereskedelmi előnyöket, összehasonlítva a BE fizetésképtelenségével, a jogi és pénzügyi tanácsadói által elvégzett elemzésre alapozva. A BE fizetésképtelensége esetére jelentős kockázatot azonosított a BNFL számára, különösen azon tény miatt, hogy a BE-nek nagy mennyiségű, dokumentálatlan vállalatközi kölcsöne volt a különböző BE-vállalatok között, és a BNFL szerződéses szabályozása a BE-vel sok szempontból egyedi volt, és nem lehetett egyértelmű precedenst levonni az előző fizetésképtelenségi esetekből. Ezenkívül az Egyesült Királyság kormánya központi szerepet játszott volna a fizetésképtelenség kimenetelében, mint egyedüli olyan hitelező, aki hasznot húzott volna a BE nukleáris erőműveire terhelt biztosítékokból. Azonban a BNFL-nek nem biztosítottak rálátást az Egyesült Királyság kormányának valószínű álláspontjára egy fizetésképtelenségi eljárás során.
(147)
Míg a BNFL szerepe a BE kulcsfontosságú szállítójaként bármely fizetésképtelenségi eljárásban erős tárgyalási pozíciót biztosíthatott volna számára, számos tényező ásta alá azon képességét, hogy hitelesen fenyegetőzhessen a BE számára a szállítások és szolgáltatások beszüntetésével. Különösen - jegyzi meg a BNFL - a BNFL mint a BE legnagyobb hitelezője lett volna a legfőbb pénzügyi vesztese a BE nukleáris erőművei bezárásának, ha fenyegetéseit beváltotta volna. Ezenfelül kétséges, hogy jogszerűen felmondhatta volna szerződéseit és visszaadhatta volna a BE-nek a már átvett kiégett fűtőelemeket és hulladékot, mivel ez nem megengedett az Egyesült Királyság nukleáris biztonsági jogszabályai alapján. Végül felelős nukleáris szolgáltató vállalatként a BNFL-nek folytatnia kellett a BE kiszolgálását olyan mértékig, hogy az ne legyen veszélyes, vagy éppen veszélyesnek tartható harmadik felek számára.
(148)
A BNFL elemzése a BE fizetésképtelenségéről három lehetséges kimenetelre összpontosított, nevezetesen a BE nukleáris erőműveinek minimális megtérülést hozó bezárása, a BE nukleáris erőművei tulajdonjogának BNFL általi átvétele, ami a nukleáris felelősség BE-től történő átvételét feltételezi, ami magas kockázattal jár és nem vonzó, valamint hogy az Egyesült Királyság kormánya veszi át a tulajdonjogot és a hitelezőket lényeges veszteségleírások elfogadására kéri fel.
(149)
Következésképpen a javasolt fizetőképes szerkezetátalakítás tűnt kereskedelmileg a legvonzóbbnak, mivel ez csökkentette a BNFL BE-nek való kitettségét, valamint magasabb és biztosabb árbevételt ajánlott a BNFL számára, mint a fizetésképtelenség. A BNFL ezért ugyanúgy járt el, mint bármely más magánhitelező.
(150)
Végül a BNFL összehasonlította a többi fő hitelező által összesítve kapott összeget az általa kapott összeggel annak biztosítására, hogy a feltételek egy megfelelő egyezséget nyújtottak a BNFL-nek. Pozíciójának további védelme érdekében biztosította a végső feltételek közé egy olyan záradék felvételét, amely megengedte a javasolt engedmények visszavonását abban az esetben, ha bármely más nagyhitelezőnek a BNFL feltételeinél kedvezőbb feltételeket ajánlanak. A Rothschild a BE által más hitelezőknek ajánlott végleges feltételek megfogalmazását követően frissítette az elemzését és megerősítette, hogy a BNFL-re vonatkozó megállapodás nem rosszabb, mint más főbb hitelezőké. Továbbá a felülvizsgált szerződési feltételek egyike sem fog a szerkezetátalakítás befejeződéséig hatályba lépni.
(151)
A C. intézkedés vonatkozásában a BNFL előadja, hogy a Rothschild segítségével ellenőrizte, hogy az adósságra türelmi idő adásával nem engedett többet más nagyhitelezőknél. Amikor a BNFL tudomására jutott, hogy más hitelezők a BNFL-nél kedvezőbb feltételeket kaptak a standstillszabályok alapján (még ha a BNFL helyzete közvetlenül nem is volt összehasonlítható a BE többi főbb hitelezőjével), megfontolta, hogy vajon meg kell-e próbálnia újratárgyalni és kamatot kikötni. Arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a BE a BNFL-nek kamatot tudjon fizetni és a türelmi időszakban megfelelő készpénztöbbletet is tudjon felhalmozni a fizetőképes szerkezetátalakítás folytatásának lehetővé tételére. Ezen túlmenően a standstillszabályok alapján elfoglalt pozíciója ellenére a BNFL jobb általános megtérülést ér el azzal, ha a fizetőképes szerkezetátalakítás tovább folytatódik.
(152)
A BNFL előadja, hogy azon döntése, miszerint megegyezik a BE-vel, önálló döntés volt, és nem az Egyesült Királyság kormányának útmutatása. Azon tény, hogy a BNFL állami tulajdonban álló vállalat, nem elegendő annak feltételezésére, hogy a BNFL döntései az Egyesült Királyság kormányának tudhatók be. Bár az Egyesült Királyság kormánya a BNFL egyetlen részvényese, a BNFL független az Egyesült Királyság kormányától mindennapi kereskedelmi tevékenysége vonatkozásában, és kereskedelmi alapon kell működnie. A BNFL jogi helyzetét egy mögöttes dokumentumban terjeszti elő. Hozzáteszi, hogy a tárgyalások során mindvégig tájékoztatta részvényesét (a DTI-t) a BE-vel folytatott megbeszélésekről. Ezt olyan tipikus kereskedelmi helyzetként írja le, mint amikor egy vállalatnak többségi részesedéssel rendelkező részvényese van. A DTI jelezte a BNFL-nek, hogy csak akkor hagyja jóvá (a BNFL BTI-vel fennálló vállalatirányítási megállapodása alapján) a BE-vel a felülvizsgált megállapodást, ha az a BNFL szempontjából kereskedelmi alapokon nyugszik.
(153)
A Greenpeace Limited a Greenpeace International egyesült királyságbeli ága, két fő tevékenysége a kampányolás a nukleáris energia felhasználása befejezéséért, valamint a tiszta és megújuló energiaforrások Egyesült Királyságban történő használatának ösztönzése.
(154)
A Greenpeace előadja, hogy a BE nukleáris felelőssége finanszírozásának A. intézkedés szerinti korlátozása indokolatlan működési támogatás a BE-nek és/vagy részvényeseinek, a BE befektetők számára fennálló piaci vonzerejét növelő intézkedéssel.
(155)
A Greenpeace szerint a B. és C. intézkedés indokolatlan működési támogatás, mivel folyamatos támogatást jelent a BNFL részéről, amely az állam nevében vagy vélhetően az állam nevében, illetve utasítására jár az alábbi körülmények között:
a)
a BNFL egy gyengélkedő vállalkozás, amely csak az állami támogatás segítségével képes a túlélésre;
b)
a BNFL szereplője volt a kormánnyal és a BE-vel folytatott háromoldalú tárgyalásoknak, ami a szerkezetátalakítási csomag kialakításához vezetett közvetlenül azután, hogy a BNFL elutasította a BE-vel kötött szerződése feltételeinek megváltoztatását; a Greenpeace ezért arra kérte a Bizottságot, hogy kérje be a BNFL-től a belső iratok másolatait annak kiderítésére, hogy vajon a BNFL titokban részese volt-e a BE Egyesült Királyság kormányával folytatott tárgyalásainak;
c)
a megállapodások mindenképpen híján vannak az igazi kereskedelmi jellemvonásoknak; a Greenpeace szerint a BNFL BE-vel kötött szerződései a kezdettől nem voltak és most sem kereskedelmi megállapodások és inkább valamiféle mesterséges eszköznek tűnnek a BNFL biztos árbevétellel való ellátására; mivel a szerkezetátalakítási csomag a BNFL-nek biztosít ilyen folyamatos bevételeket;
d)
az újratárgyalt árfeltételek nem tükrözik a nyújtott szolgáltatással kapcsolatban ténylegesen felmerülő költségeket, hanem a nagykereskedelmi árakhoz kapcsoltak; mivel a szerződések által nyújtott előnyök folyamatosak, és egy határozatlan idejű szerződésnek megfelelőek, a támogatás a BE-nek hosszú távú segítségnyújtást jelent, és nem egyszeri, az életképesség helyreállítására szánt vagyoni előny; ezért az „működés”, és nem „szerkezetátalakítási támogatás”, és ezért nem lehet a közös piaccal összeegyeztethető.
(156)
A Greenpeace osztja a Bizottság minden kételyét, és arra a következtetésre jut, hogy a támogatás az EK-Szerződéssel összeegyeztethetetlen. Különösen azt hangsúlyozza, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak nemcsak a létező piaci szereplőkre van hatása, hanem elzárja a versenyt az új belépőktől, mivel a jelenleg piacon tevékenykedőket és az új belépőket meggátolja saját hatékonyságuk kihasználásában. A nukleárisenergia-előállítók támogatása ezen felül összeférhetetlen az energiaforrások sokféleségéről - beleértve a megújuló energiaforrásokat is - szóló kormánynyilatkozattal is.
(157)
A kapacitástöbblet kérdését illetően a Greenpeace álláspontja az, hogy a National Grid által a jövőbeni termelési szükségletek meghatározására a biztonságos kapacitás fenntartása érdekében használt „tervezési határértékek” nem a megfelelő értékelések annak figyelembevételére, hogy vajon a piacon többletkapacitás van-e. A Greenpeace szerint valószínű, hogy már így is jelentős strukturális többletkapacitás van jelen a releváns piacon és ez növekedni fog.
(158)
A Greenpeace kétli, hogy némely BE-erőmű bezárása az adófizetőknek drágább lenne, mivel kétséges a BE képessége meglévő tartozásai visszafizetésére. A Greenpeace hozzáteszi, hogy rövid távon nincs ok azt hinni, hogy az Egyesült Királyság nem lesz képes a Kiotói Jegyzőkönyv alapján felállított célkitűzéseinek elérésére.
(159)
A Greenpeace előadja, hogy az általa készíttetett jelentések szerint megvalósítható és biztonságos is a nukleáris erőművek azonnali vagy fokozatos bezárása. A Greenpeace arra a következtetésre jut, hogy a BE erőműveinek részleges vagy szakaszos bezárása alacsonyabb intenzitású támogatás igényét eredményezné.
(160)
A Greenpeace álláspontja szerint az Euratom-Szerződés nem zárja ki eleve minden állami támogatásnak az EK-Szerződés alapján történő elemzését. Ágazati szabályok hiányában a nukleáris iparnak nyújtott állami támogatásra az Euratom-Szerződés rendelkezései vonatkoznak, ezért az EK-Szerződés állami támogatásra vonatkozó általános szabályait alkalmazni kell. A Greenpeace idézi a 188 és 190/80 sz. Franciaország és mások kontra Bizottság (16) egyesített ügyeket. A Greenpeace állítja továbbá, hogy a támogatási intézkedés olyan kérdésekhez kapcsolódik, amelyeket az Euratom-Szerződésben lehet annyiban lehet szabályozni, amennyiben azok a nukleáris berendezések leszerelésének biztonságához kötődnek. A Greenpeace azt a következtetést vonja le, hogy a kérdéses intézkedések nem feltétlenül azok kívánt céljának elérését szolgálják, és semmiféle folyamatos működési támogatás nem minősíthető szükségesnek a biztonság fenntartására, ha fennáll a BE-erőművek szakaszos teljes vagy részleges bezárásának biztonságos és megvalósítható lehetősége. A Greenpeace szerint a Bizottságnak tekintetbe kellett volna vennie a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatást (17).
(161)
A Powergen a villamosenergia-ágazat egyik főszereplője Angliában és Walesben. A termelési kapacitás 11 %-ával rendelkezik (a BE 14 %-kal), és jelentős, nagy ipari és kereskedelmi ügyfeleket és KKV-ket, valamint lakossági ügyfeleket is célzó ellátási üzletága van. Tulajdonosa az E-ON.
(162)
A Powergen ellenzi a támogatási csomagot. Előadja, hogy a támogatás lehetővé teszi a BE számára azon nukleáris erőműveinek üzemeltetését, amelyeket egyébként bezárt volna. E tekintetben a Powergen vitatja az Egyesült Királyság hatóságai azon álláspontját, hogy az erőművek mindenképpen működnének. A Powergen attól tart, hogy a támogatás lehetővé fogja tenni a BE számára piaci részesedés szerzése céljából mesterségesen alacsony árak kínálását a nagy ügyfelek üzletágában, valamint a lakossági üzletág ellátási üzletbe való belépését. A BE még a nem nukleáris termelés beruházásainak finanszírozására is képes.
(163)
A kompenzációs intézkedéseket illetően a Powergen kéri, hogy vonják be a bevezetendő kompenzációs intézkedések konzultációjába, egyben három lehetséges intézkedést javasol:
(164)
Először, a Dungeness B nukleáris reaktor 2004. áprilisra történő bezárásnak folytatása. A Powergen szerint, ha ezen előrehaladott lezárást kellő időben előre tudatták volna, a piacnak lett volna ideje megfelelő kapacitások felépítésére a kellő határértékek fenntartására.
(165)
Másodszor, a támogatás korlátozása a BE veszteségtermelő eszközei (az AGR-erőművek) és más BE-üzletágak közötti kereszttámogatás megtiltásával, külön könyveléssel rendelkező külön üzletág kialakítása a BE termelő és ellátási részlegéből, és a BE készpénzfelhasználása ellenőrzésére külön intézkedések bevezetése annak biztosítására, hogy az nem fogja az állam által a nukleáris felelősség finanszírozására adott pénzeszközöket másra fordítani. E rendelkezéseknek a szerkezetátalakítási terv működésének teljes ideje alatt fenn kell maradniuk.
(166)
Harmadszor, a villamosenergia-piacon a verseny torzulásának megakadályozása azzal, hogy megtiltják a BE-nek a beszerzési ár (az energia nagykereskedelmi piacról való beszerzésének költsége más, eladáshoz kapcsolódó költségekkel együtt) alatti áron történő értékesítést, ezáltal lezárva a BE piaci részesedését az ipari és kereskedelmi üzletágban (egy 20 %-os indikatív plafon már adott), és a BE számára az új kiskereskedelmi piacokra történő belépés megtiltása. Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakítási terv működésének teljes ideje alatt érvényben kell lenniük, és azok hatékonyságát a Bizottságnak a végrehajtástól számított öt év elteltével felül kell vizsgálnia.
(167)
Az életképesség visszaszerzését illetően a Powergen előadja, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által a BE jövőbeni életképességének helyreállítására számításba vett forgatókönyvek túlságosan derűlátóak, különösen a BE-erőművek múltbeli szintekhez viszonyított rendelkezésre állása vonatkozásában.
(168)
Végül a Powergen úgy véli, „kellően megszilárdult az, hogy az EK-Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályait a nukleáris ágazatban is alkalmazni kell, az Euratom-Szerződés létezése ellenére”. Utalnak arra az 1990-es esetre, melyre - mint egyetlenre - a Greenpeace hivatkozik.
(169)
Az InterGen egy világméretű villamosenergia-termelő cég, minden földrészen tevékenykedik. Angliában és Walesben 2 %-os termelési kapacitással (a BE 14 %-kal) rendelkezik, két működő és egy épülő erőművel. A villamos energia zömét a nagykereskedelmi piacon értékesíti, egy részét pedig hosszú távú szerződések keretében. Ugyancsak tevékenykedik a gáz piacán is. A Shell és Bechtel közös tulajdonában áll.
(170)
Az Intergen előadja, hogy az Egyesült Királyságban ellátásbiztonsági nyugtalanság áll fenn, és hogy a nukleáris biztonságot azok is tudnák kezelni, akik a vállalat hivatalos csődjét követően átveszik azt (a továbbiakban: csődgondnok). Felhívják a Bizottság figyelmét azon tényre, hogy a BE-nek nyújtott támogatás kárt okozott és okoz az InterGennek, és arra a tényre, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében az InterGen BE hitelezői közé tartozó versenytársai, mint a Teeside Power Limited, szintén előnyösebb helyzetben vannak az InterGennel összehasonlítva. Az InterGen előadja, hogy amennyiben a Bizottság engedélyezi a támogatást, őt magát és kapcsolt vállalkozásait az elszenvedett kárért kártalanítani kell.
(171)
E harmadik fél előadja, hogy a korábbi sajtóbeszámolók a BE szerkezetátalakítása előtt 1 000 GBP/kg nehézfém-újrafeldolgozási árról (nehézfém) számoltak be. A BE szerkezetátalakítását követően a BNFL és a BE 150 GBP/kg nehézfémárban állapodott meg, ami 85 %-kal az eredeti megállapodás alatt van. Hozzáteszi, hogy a BNFL és a BE közötti eredeti újrafeldolgozási szerződések árai a költségeken felül hasznot is tartalmaztak, ami azt is jelenti, hogy az alapterhelési ügyfelek csak akkor tudtak szerződéses újrafeldolgozáshoz hozzájutni, ha (arányosan) elfogadták a teljes újrafeldolgozási költség haszonkulccsal megnövelt feltételét. Ezzel a háttérrel, ha az alapterhelési ügyfelek újrafeldolgozási költségei csak 1 000 GBP/kg szinten fedezik a költségeket, ez azt is jelenti, hogy a BE-vel megállapodott új ár semmiképpen meg sem közelíti a költségek fedezését. Még az új szerződésekben is 1 000 GBP/kg nehézfémár szerepel (2003-as ár).
(172)
Azt a következtetést vonja le, hogy a BNFL nem egy piacgazdasági magánbefektető módjára járt el a BE-vel folytatott tárgyalásai során, amennyiben e kedvező feltételeket más ügyfeleire nem terjeszti ki.
(173)
A Drax a legnagyobb széntüzelésú villamosenergia-termelő Nyugat-Európában. Korábban az AES Corporation, egy USA-székhelyű, termelésben, elosztásban és ellátásban világszerte érdekeltségekkel rendelkező csoport része volt. Augusztus 5-én az AES Corporation engedményezte a Drax feletti ellenőrzést hitelezőire. 2003. augusztus 30-án a Drax bejelentette, hogy kizárólagos megállapodást kötött az International Power plc-vel a Drax szerkezetátalakításában való részvételre.
(174)
A Drax szerint az A., B. és G. intézkedések mindegyike az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez. A Drax egyetért azzal, hogy a D., E. és F. intézkedések nem képeznek állami támogatást. A Drax azon az állásponton van, hogy nehéz megbecsülni a támogatás összegét. Az A. intézkedés vonatkozásában a Drax úgy hiszi, hogy ennek összege a jelenleg becsültnél lényegesen magasabb lehet abból a tényből adódóan, a leszerelési felelősség az Egyesült Királyságban még feltáratlan és valószínűleg a BE nem fog tudni hozzájárulni a nukleáris felelősség költségeihez. Az Egyesült Királyság kormánya marad mindig is a végső felelős a végfelelősségért és a leszerelési felelősségért. Az Egyesült Királyság kormánya soha nem fogja hagyni, hogy a BE elbukjon. A Drax véleménye szerint az adókedvezményt önmagában állami támogatásként kellene bejelenteni.
(175)
A Drax a BNFL-lel újratárgyalt szerződések vonatkozásában hitte, hogy egy magánbefektető sem járult volna hozzá ilyen nem kereskedelmi jellegű szerződési feltételekhez, amelyekkel jelen és jövőbeli veszteségekre kötelezi magát, a nehézségi záradéktól és attól is eltekintve, hogy a BE a legnagyobb ügyfele. Egyértelmű, hogy az újratárgyalás komolyan hátrányosan érinti a BNFL helyzetét. Ez ugyanis a rögzített éves kifizetések évi 5 és 20 millió GBP közötti csökkenéséhez vezet a fűtőelem-ellátási szerződések tekintetében. Ezt megerősíti a BNFL 2004. évi mérlegbeszámolója. Ezenkívül úgy tűnik, hogy még ha magát a BE-t csődgondnokság alá is kellene helyezni, a BE akkor is folytatná a működését, és ugyanúgy szüksége lenne fűtőelemekre és az elemek kiégését követően kezelési szolgáltatásokra, újrafeldolgozásra és ártalmatlanításra. A kérdés akkor az lenne, hogy a gondnok ki tudná-e kényszeríteni ezeket a feltételeket a BNFL-től. Ezen túlmenően a BNFL ki tudna használni más üzleti lehetőségeket, ha csökkentenie kellene üzleti tevékenységét a BE-vel. A BNFL nem a piaci befektető alapelvén szerveződött. Következésképpen a B. intézkedés állami támogatás.
(176)
A DRAX véleménye, hogy a BNFL C. intézkedés részét képező standstill-megállapodása ugyancsak állami támogatás, mivel a BNFL a többi hitelezőtől eltérőn nem kap kamatot a türelmi időre.
(177)
A Drax további észrevételeket tett a támogatási csomag összeegyeztethetőségére. A Drax nem kérdőjelezi meg azt a tényt, hogy a BE nehéz helyzetben lévő cég. Azonban véleménye szerint a BE fedezetlen helyzete a vezetése azon különös döntésének köszönhető, hogy eladta a kiskereskedelmi üzletágát. Ezenkívül a BE csökkenthette volna költségeit néhány erőműve bezárásával, mivel sokkal költségesebb az erőművek üzemeltetése, mint időleges bezárása.
(178)
Az életképesség helyreállítását illetően a Drax véleménye szerint a javasolt terv valójában nem szerkezetátalakítási terv. Továbbá a BE versenytársaitól most is eltérő helyzetben van és ez így lesz a jövőben is. Továbbra is fog energiát termelni és értékesíteni bármi áron, és versenytársai kárára árleszorító hatást fog kifejteni.
(179)
A Drax tiltakozik az ellen, hogy az Egyesült Királyság kormánya a rövid távú járulékos költséget használja a BE életképességének mérésére megfelelő eszközként. A szerkezetátalakítás mentesíti a BE-t a nukleáris termelés legfőbb költségei alól. Egy vállalat arra irányuló döntéseit, hogy belépjen-e egy adott piacra vagy ott továbbra is versenyben maradjon-e, arra alapozza, hogy huzamosabb időn keresztül képes lesz-e átlagos költségei és azok felett befektetése ésszerű megtérülésének realizálására. A BE esetében nem ez a helyzet, mivel abból minden kereskedelmi kockázatot eltávolítottak.
(180)
A támogatás időtartama vonatkozásában a Drax véleménye, hogy az iránymutatással nem egyeztethető össze a határozatlan idejű felelősség ilyen távoli időre történő támogatása. Azzal is érvel, hogy a folyamatos működési támogatás nem minősíthető a szükséges legkisebb mértékre korlátozottnak. Továbbá a BE saját hozzájárulása vonatkozásában a Drax megjegyzi, hogy bizonytalan az eszközök eladásából származó bevétel és a BE hozzájárulása az NLF-hez a juttatott készpénzből ered, amit nem szabad számításba venni.
(181)
A többletkapacitás és a hitelezőknek nyújtott kompenzáció kérdésére a Drax megjegyzi, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló határozatban idézett 20 % -os kapacitási határérték csak a téli csúcsterhelés alatti keresletre vonatkozik. Az NGC szerint a kapacitási határérték az átlagos téli csúcsterhelés alatti kereslet 20,3 %-a. A Drax szerint az ésszerű megközelítés az lenne a BE bármely üzemeltetője részéről, hogy a nyári hónapokra zárja le termelési kapacitásának bizonyos hányadát. Ez nettó megtakarításokat eredményezne.
(182)
A Drax hiszi, hogy létezik számos kompenzációs intézkedés és/vagy szerkezetátalakítási tervmódosítás, amelyek valami módon biztosítanák azt, hogy a szerkezetátalakítás az iránymutatással összhangban történjen és kompenzációt is nyújtana a nem támogatott versenytársaknak. A Drax a következőket javasolja:
a)
A BE kizárása a versenypiacról egy olyan rendszer kialakításával, amelyben megújuló kötelezettséghez hasonlóan rögzített áron kényszerértékesítene. A BE-t soha nem lehet megfelelően úgy átalakítani, hogy a nem támogatott piaci szereplőkkel azonos mérce szerint versenyezni engedjék. A legjobb megoldás az, ha a BE termelését a piacról nem is lehet kivonni, hogy a BE-kibocsátást a versenypiacról kizárják. A nukleáris úton előállított villamos energia árát szabályozni kell és azt a tőkeköltséghez és más, hagyományos árszabályozó tényezőkhöz igazítva lehet beállítani. Ez megfelelne az Egyesült Királyság kormánya aggodalmának az ellátási biztonság és a nukleáris biztonság vonatkozásában, és többé nem állna fenn a verseny torzulása.
b)
A BNFL-szerződésekben csökkenteni kell a feltételeket és ki kell egyensúlyoznia a kockázatokat a BNFL javára.
c)
Eggborough eladása.
d)
További felvásárlások vagy piacvezetőként történő eljárás megtiltása.
e)
Az Egyesült Királyság kormányának az „először és utoljára” alapelven történő kötelezettségvállalásának beszerzése.
(183)
A Drax észrevételt tett az Euratom-Szerződéssel fennálló kapcsolatra is. A Drax véleménye szerint az EK és az Euratom-Szerződés egymást kiegészítő, mintsem versengő célkitűzéseket követnek.
(184)
Észrevételeket nyújtott be a Szakszervezeti Tagok a Biztonságos Nukleáris Energiáért (a kiegyensúlyozott energiapolitika keretében) - a TUSNE (18), Robert Freer (19) úr, az Egyesült Királyság Vegyipari Társasága (a továbbiakban: „CIA”) (20), a John Hall Associates (a továbbiakban: „JHA”) (21), a nagy energiaigényű felhasználók csoportja („EIUG”) (22), a Terra Nitrogen (23), az Energywatch (24), a Teollisuuden Voima Oy (a továbbiakban: „TVO”) (25), a National Grid Transco (26), a Királyi Mérnök Akadémia (27), az Enfield Energy Centre Limited („EECL”) (28), az Energy Information Centre Ltd (a továbbiakban: „EIC”) (29), a Fő Energiafelhasználók Tanácsa („MEUC”) (30) és egy második, névtelenséget kérő harmadik fél.
(185)
A TUSNE, Robert Freer, a CIA, a JHA, az EUIG, a Terra Nitrogen, az EIC és a MEUC mind aggodalmukat fejezték ki Egyesült Királyságban az ellátás biztonsága miatt és előadták, hogy a BE nukleáris erőműveinek bezárása az áramkimaradások kockázatához vezetne, és ellentétes lenne a fogyasztók érdekeivel. Néhányuk azt is hangsúlyozta, hogy a BE nukleáris erőműveinek bevonása nagyon megnehezítené az Egyesült Királyság Kiotói Jegyzőkönyv alapján vállalt kötelezettségeinek teljesítését, mivel azok az energiaellátás sokszínűségét érintik. Előadják, hogy a gazdaság által a BE bukásáért fizetendő ár messze meghaladná a szerkezetátalakítás és a szükséges támogatás költségét.
(186)
A névtelenséget kérő harmadik fél előadja, hogy a BE arra használja fel az állami támogatást, hogy nyomott áron, agresszíven piaci részesedést szerezzen. Olyan eseteket idéz fel, amelyekben a BE állítólag a versenyárak alá ajánlott 10-15 %-kal. Előadja, hogy az ilyen ajánlatok nem fenntarthatók állami támogatás nélkül, és ezért nem igényelheti a vállalat életképességének helyreállítását.
(187)
A TVO előadja, hogy a BE nehézségeiből nem szabad arra következtetni, hogy egy liberalizált villamosenergia-piacon a nukleáris energia nem lehet versenyképes.
(188)
A National Grid Transco előadja, hogy a jelenlegi kapacitás-határérték az előre tervezettnél alacsonyabb Angliában és Walesben, és nem minősíthető strukturális többletkapacitásnak. A National Grid Transco a 20 %-os biztonsági határértéket nevezi meg olyanként, amely felett strukturális kapacitástöbbletről lehet szó. A National Grid Transco előrejelzése szerint a biztonsági határérték legalább 2006-ig 20 % alatt lesz, egy optimista forgatókönyv alapján is. A pesszimista forgatókönyvek a biztonságot mindig 20 % alattinak értékelik, 2009-ben lecsökkenve 8,5 %-ra. A National Grid Transco azt a következtetést vonja le, hogyha kötelező intézkedésként előírnák bármely erőmű bezárását, arról legalább 3-4 évvel előre értesíteni kellene a piacot, hogy az kompenzálhassa ezt.
(189)
Az EECL előadja, hogy az összes villamosenergia-termelőt (nem csak a BE-t) sújtották az alacsony nagykereskedelmi villamosenergia-árak az Egyesült Királyságban. Az EECL vitatja az Egyesült Királyság hatóságainak azon nézetét, hogy a rövid távú járulékos költséget kell a támogatás torzító hatásának megállapításakor irányadóként figyelembe venni, mivel e költségek nem tükrözik az erőmű közép- vagy hosszú távú életképességét. Az EECL előadja, hogy az alacsony határidős piaci árak a legjobb jelzői annak, hogy egy piacon többletkapacitás áll fenn.
IV. AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉRE
(190)
Az Egyesült Királyság hatóságai tájékoztatták a Bizottságot, hogy a helyi adók megfizetésére végül a szokásos kamattal került sor.
(191)
Előzetes észrevételként az Egyesült Királyság hatóságai azzal érvelnek, hogy még ha a Bizottság meg is állapítaná azt, hogy a B. intézkedés támogatást tartalmaz, a szerződések megkötésének módja biztosítja, hogy a BE által időlegesen élvezett bármely előnyt kamattal vissza kell téríteni, ha a támogatási csomagot nem engedélyezik. Az új szerződések figyelembe veszik, hogy azok nem fognak tartósan hatályba lépni, ha a támogatási csomagot nem engedélyezik.
(192)
Az Egyesült Királyság továbbá észrevételt tesz a magánbefektetői vizsgálatra is. Az Egyesült Királyság előadja, hogy a BNFL ugyanúgy járt el, mint bármely magánhitelező tette volna. Az Egyesült Királyság hatóságai különösen vitatják, hogy nem lehet azt mondani, miszerint a BNFL által elfogadott szerződési feltételek nagyvonalúbbak, mint amit hasonló helyzetben más magánhitelező elfogadott volna. Az Egyesült Királyság előadja, hogy szükséges annak elemzése, hogy vajon a BNFL a magánhitelezőkhöz hasonlóan úgy járt-e el a szerződések újratárgyalásakor, amint azt a Bíróság a DM Transport ítéletében (31) meghatározta.
(193)
Az Egyesült Királyság azzal érvel, hogy a Bizottság - úgy tűnik - félreértette az események menetét. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a BNFL a Bizottság hitével ellentétben nem utasította vissza a nehézségi záradék alkalmazását, hanem azt megelőzően fejezte ki hajlandóságát a létező szerződések feltételeinek újratárgyalására, hogy a BE tárgyalásokat kezdett volna az Egyesült Királyság kormányával. Azonban a BE-vel folytatott megbeszéléseket követően egyértelművé vált, hogy a BNFL által ajánlható egyik kereskedelmi ajánlat sem lett volna képes önmagában megoldani a BE pénzügyi krízishelyzetét. A szélesebb szerkezetátalakítási terv kialakítása tette lehetővé a BE és a BNFL között a tárgyalások újrakezdését, és egy olyan megállapodás elérését, amely nagyban hasonlított a BNFL eredeti ajánlatára. Az Egyesült Királyság véleménye szerint a BNFL intézkedései megfelelnek a magánhitelezők intézkedéseinek.
(194)
Az Egyesült Királyság hozzáteszi, hogy a BNFL, mint a nukleáris üzemanyagciklus-szolgáltatások egyetlen megmaradt nyújtója különösen érintett lett volna a BE fizetésképtelenségében; nem rendelkezett volna kellő azonnali bevétellel a már leszállított, nagy mennyiségű AGR-fűtőelem tárolására és újrafeldolgozására, és csak korlátozott kilátásai voltak a felszámolássorán a megtérülésre. A kiégett fűtőelemekre vonatkozó szerződést a felszámolóval vagy a kormánnyal kellett volna újratárgyalnia, folyamatos díjazásának nagyfokú bizonytalanságával. Az Egyesült Királyság előadja, hogy egy magánhitelező ugyanezen kockázattal, fennakadással és bizonytalansággal szembesülve kétségtelenül részt vett volna egy olyan szerkezetátalakítási tervben, amely szükségszerűen kiterjedt volna a BE-vel kötött szerződései újratárgyalására azzal a céllal, hogy maximalizálják az általános bevételeket és biztosítsák a BE életképességének helyreállítását.
(195)
Továbbá az Egyesült Királyság előadja, hogy az a tény, hogy a BNFL állami tulajdonban van, nem jelenti tevékenységének ebből eredően kevésbé kereskedelmi jellegét. Megjegyzi, hogy a BNFL az 1985. évi társasági törvény alapján bejegyzett részvénytársaság. Igazgatótanácsa a kereskedelmi tevékenységével foglalkozó ügyvezető igazgatókból és más magánszektorban végzett tevékenységből származó vállalati gyakorlattal rendelkező, nem ügyvezető igazgatókból áll. A BNFL igazgatóságának kötelessége a vállalat érdekében történő független eljárás. Az Egyesült Királyság hozzáteszi, hogy az Egyesült Királyság kormánya nem avatkozott be a BNFL közvetlen döntéshozatalába a nem kereskedelmi jellegű intézkedések ösztönzésére.
(196)
Végül az Egyesült Királyság beterjesztette a hitelezők követeléseinek és a szerkezetátalakítási csomag alapján tett engedményeknek az elemzését.
(197)
Az Egyesült Királyság hatóságai azt a következtetést vonják le, hogy a B. intézkedés állami támogatást nem tartalmazónak kell tekinteni.
(198)
Az Egyesült Királyság előadja, hogy a (191)-(197) premabulumbekezdésekben előadott érvek közül sok vonatkozik ugyanúgy a B. és C. intézkedésre. Különösen azzal érvel az Egyesült Királyság, hogy a BNFL intézkedéseit a BE legnagyobb hitelezőjeként elfoglalt különleges helyzetére figyelemmel kell megítélni, és arra, hogy a BE a BNFL legnagyobb vevője. A két cég közötti folyamatos, hosszú távú kereskedelmi kapcsolatra és a BE-nek a BNFL felé fennálló tartozásainak összegére figyelemmel nem meglepő, hogy a standstill-megállapodásokból származó előny legnagyobb része a BNFL felé fennálló tartozásokra vonatkozó türelmi időből eredt. Egy, a BNFL-lel azonos helyzetben lévő magánhitelezőnek - a BE fizetésképtelensége esetén leginkább érintettként - kevés más választási lehetősége lett volna, mint hogy hasonlóan cselekedjen.
(199)
Az Egyesült Királyság azt is előadja, hogy helytelen ütköztetni a BNFL standstill-megállapodását a magánbefektetők hasonló megállapodásaival. A nagyhitelezők részvétele nélkül a rendszer egésze nem tudott volna működni. Az Egyesült Királyság beterjeszti a BE teljes fennálló adósságállományának és minden fél standstill-megállapodásokhoz teljesített hozzájárulásának összehasonlítását, és azt a következtetést vonja le, hogy százalékos arányban a BNFL kisebb mértékű hozzájárulást teljesít, mint a magántulajdonban álló hitelezők többsége.
(200)
Az Egyesült Királyság hatóságai előadják, hogy az iránymutatás (32) bekezdése nem követeli meg, hogy a támogatási intézkedés határozott időre szóljon. Azt igényli, hogy a szerkezetátalakítási terv a lehető legrövidebb időtartamú legyen és a hosszú távú életképesség „ésszerű időtartamon belül” álljon helyre. Az Egyesült Királyság szerint az iránymutatás szándékának az tűnik, hogy a támogatás egyszer és mindenkorra szóljon, és az nem jelenthet folyamatos működési támogatást. A szándék nem az volt, hogy kizárja a hosszú időre elnyúló kötelezettségeket.
(201)
Az Egyesült Királyság előadja, hogy a szerkezetátalakítás teljes lesz, az életképesség ésszerű időn belül helyreáll, és a támogatás egyszer és mindenkorra szól, még ha a BE kötelezettségei hosszú időre is nyúlnak. A BE 2004-től készpénztermelő lesz és 2005-től pozitív éves készpénzforgalma lesz. A szerkezetátalakítási terv azt szándékozik garantálni, hogy a BE a szerkezetátalakítás időpontjától kezdődően önmaga is megáll a lábán, az Egyesült Királyság kormánya által további lehetőségek formájában adott támogatás nélkül is; a szerkezetátalakítási terv mutatja, hogy a vállalat által megtermelt ilyen szintű tartalékok elegendőek jelentős kedvezőtlen események kivédésére is és ezáltal biztosítják az életképességet.
(202)
A jelenlegi kiadások alóli folyamatos mentesítés kérdése kapcsán az Egyesült Királyság kormánya emlékeztet arra, hogy a kormány kötelezettségvállalása csak a szerződött múltbeli felelősséget, a leszerelési felelősséget és a múltbeli kiégett AGR-fűtőelemekkel kapcsolatos nem szerződött felelősséget, minden kiégett PWR-fűtőelemmel és működési hulladékkal kapcsolatos és más kiegészítő felelősséget fedi le. Az Egyesült Királyság előadja, hogy a kiégett fűtőelemekre vonatkozó múltbeli felelősség azon AGR-fűtőelemekre terjed ki, amelyeket a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt betöltöttek a reaktorokba. A BE-nek a nukleáris telephelyengedély alapján kötelessége e fűtőelemek kezelése, és annak költségeinek viselése. E költségek ezért elkerülhetetlenek.
(203)
Egy hasonló érv vonatkozik a telephelyek leszerelésére is. A BE e költségek miatt fog hozzájárulást teljesíteni a reaktorok leszerelési költségeihez a Nukleáris Leszerelési Alapba, és ennek következtében jelentősen hozzájárul a teljes leszerelési költséghez.
(204)
A múltbeli kiégett AGR-fűtőelemekhez kapcsolódóan fennálló, nem szerződött felelősséget illetően az Egyesült Királyság előadja, hogy e felelősség kizárólag a reaktorokba a szerkezetátalakítás tényleges időpontja előtt betöltött AGR-fűtőelemekre terjed ki. A kiégett PWR-fűtőelemekhez kapcsolódó felelősség a Sizewell B reaktorba betöltött minden PWR fűtőelemre vonatkozik. A jövőbeli felelősségre a BE minden tonna betöltött PWR-fűtőelemre 150 000 GBP hozzájárulást fog teljesíteni a szerkezetátalakítás tényleges időpontja után. A hozzájárulás szintjét összevetették a kiégett fűtőelemek kezelésének nemzetközileg összehasonlítható költségeivel azzal a céllal, hogy fedezzék a PWR-fűtőelemek összes jövőbeli költségét. A fennmaradó nem szerződött felelősség a különféle, a BE erőművek tevékenységéhez kapcsolódó nem fűtőelem hulladékhoz kötődik, és várhatóan nem jelentős mértékű.
(205)
A leszerelés költsége és a nem szerződött felelősség nagyjából rögzített, és a BE-nek kis mozgástere van azok növelésére a szokásos erőművi működés révén. Ezenkívül a BE-nek kell fizetnie minden olyan kötelezettségnövekedést, ami a működési eljárásoknak a BE gazdasági haszna céljából történő vagy a teljesítményre vonatkozó minimumelőírások megszegéséből álló önkényes megváltoztatásából ered. Ezen túlmenően fontos azt megjegyezni, hogy még ha közvetlenül a kormány fizet is a szerződött felelősségért, a leszerelési és nem szerződött felelősséghez való állami támogatás egy kontingensgarancia formájában jelenik meg. Az Egyesült Királyság előadja, hogy az A. intézkedést ezért nem kell a folyamatos költségek alóli mentesítésként minősíteni. Az A. intézkedés számviteli kezelése - amely azt a BE mérlegében eszközként tünteti fel - e következtetésnek megfelel. A BE ezért nem kap folyamatos támogatást, mivel az A. intézkedés semmilyen módon nem kötődik a BE folyamatos tevékenységéhez és az A. intézkedés alapján fedezett költségeket meg kell téríteni azok időtartamától és a BE jövőbeni műveleteinek nagyságrendjétől függetlenül.
(206)
A B. intézkedés vonatkozásában az Egyesült Királyság nem fogadja el, hogy az állami támogatást képezne.
(207)
Az Egyesült Királysága előadja, hogy helytelen az A. intézkedést olyan alapon kifogásolhatónak tekinteni, hogy az mentesíti a BE-t a „szennyező fizet” kötelezettségeitől. A szerkezetátalakítási terv alapján a BE fizetni fogja a jövőbeli műveleteiből eredő szennyezési költségeket. Ezenfelül hozzá fog járulni a múltbeli szennyezési költségekhez is a készpénzbegyűjtés és az NLF-nek teljesítendő hozzájárulásai révén. A kormány kötelezettségvállalása nélkül a BE fizetésképtelenné vált volna és képtelen lett volna bármiféle jövőbeni szennyezési költség megfizetésére.
(208)
Az Egyesült Királyság reagál továbbá a Bizottság által az eljárást kezdeményező határozatban azon kérdésre kifejezett kételyekre, hogy vajon a BE életképességének helyreállítása főként belső forrásokból megvalósulónak tekinthető-e. Az Egyesült Királyság kifejti, hogy a BE mostani áldatlan helyzetének fő oka az arra való képtelensége, hogy teljesítse az elkerülhetetlen múltbeli felelősségét, valamint a szabályozói és a minimális biztonsági követelményeket. Az Egyesült Királyság előadja, hogy ennek ellenére a BE által tett belső intézkedések nem elhanyagolhatóak. Eladta részesedését a Bruce Powerben és az Amergenben és jelentős belső átalakításokba is belefogott, beleértve […]. Ugyancsak növelte a középtávú rögzített áras szerződései arányát, beleértve a nagy ipari és kereskedelmi ügyfeleket, azzal a céllal, hogy korlátozza az árkockázatot a nagykereskedelmi piacon. Ezenfelül a legjelentősebb belső intézkedés a BNFL-lel a fűtőelem-ellátási és kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó szerződések újratárgyalása.
(209)
Végül az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy az iránymutatás egyensúlyt követel meg az állami, a magán és a vállalkozás saját hozzájárulása között, de nem írja elő, hogy a vállalatnak önmagának kell képesnek lennie a helyzet megfordítására, állami beavatkozás nélkül.
(210)
Miután emlékeztettek arra, hogy miért nem lehetséges pontosan számszerűsíteni a nukleáris felelősség költségét, az Egyesült Királyság hatóságai előadják, hogy ebben az esetben nem szükséges a támogatás pontos összegének ismerete annak meghatározásához, hogy vajon a csomag a szükséges legkisebb mértéket képviseli-e. A kormány meghatározott kategóriákat lefedő kötelezettségvállalása alapvető a szerkezetátalakítási csomagban és a BE életképességének helyreállításában. Az Egyesült Királyság hatóságai azzal érvelnek, hogy a BE-nek nyújtott támogatás szintje strukturálisan minimalizált az eszközök (Bruce Power és Amergen) eladásával, a hitelezők követeléseinek csökkentésével, a BE folytatódó hozzájárulásával a nukleáris felelőssége finanszírozásához, más belső költségcsökkentő intézkedésekkel, azon mechanizmussal, amelynek révén a BE jövőbeni szabad készpénzforgalmának 65 %-ával fog hozzájárulni nukleáris felelőssége finanszírozásához.
(211)
Az Egyesült Királyság hatóságai emlékeztetnek a bejelentésben felhozott érvekre, amelyek szerint a támogatásnak nincsen hatása a verseny szerkezetére, mivel az nem érinti a BE rövid távú járulékos költségeit, amelyek meghatározzák az erőmű mindennapi műveleteit. Frissített adatok és más tagállamokkal való összehasonlítás alapján felidézik, hogy a piacon nincsen strukturális többletkapacitás, és ennek megfelelően állítják, hogy nincsen szükség kompenzációs intézkedések meghozatalára.
V. AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIRE
(212)
Az Egyesült Királyság hatóságai észrevételeikben azon észrevételekre összpontosítottak, amelyek eltérnek az álláspontjuktól, míg kiemelik az álláspontjukat alátámasztó észrevételeket.
(213)
Az Egyesült Királyság hatóságai először emlékeztetnek a BE rövid távú járulékos költségeivel kapcsolatos indokolásukra és álláspontjukra annak vonatkozásában, hogy a támogatási csomag nem lesz hatással a versenytársakra. Az érvet tovább erősítik a BE DSB-piacon tett ajánlatainak számadatai, amelyek mutatják, hogy a BE-nek nem áll szándékában a nyereség maximalizálásának elkerülése a járulékos költségeken alapuló árazással. Az Egyesült Királyság hatóságai annak megjegyzésével folytatják, hogy a BE-t semmi nem ösztönzi arra, hogy olyan erőműveket hagyjon hátra a piacon, amelyek nem tudják megtermelni elkerülhető költségeiket. E tekintetben bemutatnak egy költségelemzést annak bizonyítására, hogy a Dungeness B erőmű fedezi elkerülhető költségeit, a villamosenergia-piaci árak ésszerű feltételezése mellett.
(214)
Az Egyesült Királyság hatóságai tovább mennek és emlékeztetnek álláspontjukra azon tény vonatkozásában, hogy a piacon nincs strukturális többletkapacitás. Jelzik, hogy magának a Powergennek is voltak 2003-2004 telére üzembe állított erőművei, ami jelzi, hogy a Powergen is úgy gondolja, hogy nincs a piacon strukturális kapacitástöbblet. Az Egyesült Királyság hatóságai emlékeztetnek álláspontjukra a kompenzációs intézkedések szükségességével kapcsolatban és kifejtik álláspontjukat a Powergen által javasolt minden egyes intézkedésről.
(215)
Az Egyesült Királyság hatóságai ezt követően elidézik a B. és C. intézkedésről kifejtett álláspontjukat és különösen azt hangsúlyozzák, hogy a BNFL külső tanácsra járt el. Állítják, hogy a Powergen ezen intézkedésekről kialakított álláspontja az időpontok helytelen feltételezéséből adódott.
(216)
Az életképesség kapcsán az Egyesült Királyság hatóságai ellentmondanak a Powergen véleményének a BE-erőművek megbízhatósága tekintetében, és becsatoltak a Bizottsághoz egy külső tanácsadótól származó jelentést az életképességi feltételezések ellenőrzése céljaira.
(217)
Végül az Egyesült Királyság hatóságai állítják, hogy a Powergen állításaival ellentétben, ha a villamosenergia-árak helyreállnának, a visszafizetési mechanizmus garantálná, hogy a BE ne kapjon szükségtelen támogatást:
(218)
Az Egyesült Királyság hatóságai nem fogadják el a Greenpeace azon álláspontját, hogy a támogatást részvényeseknek nyújtott támogatásként kellene vizsgálni. Egy ilyen elmélet azt is jelentené, hogy egy vállalatnak adott bármely támogatás a részvényeseinek adott támogatás lenne. Az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy a BE-részvényesek feladják a BE részvénytőkéjében lévő 97,5 %-os részesedésüket.
(219)
Az Egyesült Királyság hatóságai ismét állítják, hogy nem gondolják azt, hogy a BNFL a kormány nyomására járt volna el a BE-vel meglévő szerződések újratárgyalásakor, megjegyzik, hogy a BNFL által az eseményekről készített és a Bizottságnak párhuzamosan megküldött részletes beszámoló ennek ellenkezőjét bizonyítja. A 2002/2003-as jelentés kivonatát és a „The Business”-ben megjelent és a BNFL, valamint a BE között a tárgyalások 2002 augusztusban-szeptember elején történt megszakadásáról szóló cikket a Greenpeace helytelenül úgy értelmezi, hogy a BNFL később a kormány nyomására járt el. Ellenkezőleg, ezek azt bizonyítják, hogy a BNFL nem volt kész a BE terveiben történő részvételre anélkül, hogy más hitelezők is hasonló hozzájárulást teljesítenének. Az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy a BNFL már becsatolta azt a belső iratot, amelynek becsatoltatását a Greenpeace a Bizottságtól kérte. A BE és a BNFL közötti szerződéseket illetően - amelyeket a Greenpeace szerint a BNFL folyamatos bevételeinek biztosítására szántak - az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy e szerződések egyikét azt követően tárgyalták újra és írták alá, hogy a BE-t privatizálták, és e szerződéseket így a kormány nem kényszeríthette rá a vállalatra. Végül az Egyesült Királyság hatóságai jelzik, hogy a BNFL engedményei és a villamosenergia-árak közötti kapcsolat a bizonyítéka annak, hogy a BNFL kereskedelmi alapon járt el azzal, hogy a BE-től a lehetséges előnyök megosztását, és nem annak ellenkezőjét igényelte.
(220)
Az Egyesült Királyság hatóságai felidézik álláspontjukat a „szennyező fizet” alapelvnek ezen esetre történő alkalmazásáról. Úgy vélik, hogy a Greenpeace e kérdésben nem gazdagította a vitát sem új ténnyel, sem új érvekkel.
(221)
A támogatás versenyre gyakorolt hatását illetően az Egyesült Királyság hatóságai először is ellenzik a Greenpeace azon álláspontját, hogy a támogatás hatása egy nem megfelelően működő termelőnek a piacon tartása. A BE nem tekinthető nem hatékonyan működő termelőnek, mivel elkerülhető költségei a piacon a legalacsonyabbak között vannak. Problémái kizárólag múlttal kapcsolatos felelősségéhez kötődnek. Továbbá az Egyesült Királyság hatóságai emlékeztetnek azon álláspontjukra, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt, és ezért nem hátráltatja a piacra való belépést.
(222)
Az Egyesült Királyság hatóságai állítják, hogy a Greenpeace piaci többletkapacitásra vonatkozó észrevételei tévesek, mivel azok túlhaladott előrejelzéseken alapulnak, helytelenül értelmezték az NGTransco kapacitási határérték szintjeit, a jövőre nézve csak a legkedvezőbb forgatókönyvet vették figyelembe a három közül, és figyelmen kívül hagyták egyes leállított erőművek piacra történő visszaállításának nehézségeit.
(223)
Az Egyesült Királyság hatóságai megkérdőjelezik a Greenpeace érveinek közgazdaságtanát, a BE-erőművek lehetséges lezárásának az adófizetőkre gyakorolt hatásait illetően. Kifejtik, hogy maga a Greenpeace ismerte el, hogy ez a bezárás a villamosenergia-árak növekedését okozná. Továbbá a Deloitte and Touche egy tanulmánya igazolta, hogy egy nukleáris erőmű korai bezárása pótlólagos költségeket eredményezhet. Egynél több erőmű korai lezárása még több költséget okozna, a radioaktív anyagok kezelésére használt Sellafield erőmű korlátai miatt. Végül az Egyesült Királyság hatóságai megemlítik, hogy a Greenpeace észrevételeihez csatolt mindkét jelentés (a Large & Associates-é és az ILEX-é) az NGTransco idejétmúlt adatain és túl derűlátó feltételezéseken alapult. Észrevételeikhez csatolják a jelentések cáfolatát, George Yarrow és Tim Keyworth tollából, a DKY Limited részéről.
(224)
Végül az előzőek alapján az Egyesült Királyság hatóságai vitatják a Greenpeace azon álláspontját, hogy a támogatás nem arányos.
(225)
Először az Egyesült Királyság hatóságai vitatják a Drax azon álláspontját, hogy a támogatási csomag azt igazolja, hogy az Egyesült Királyság kormánya soha nem hagyná a BE-t elbukni. Emlékeztetnek arra, hogy a csomaghoz a BE életképességi kilátásainak kormány általi jóváhagyása szükséges.
(226)
Az A. intézkedés vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai emlékeztetnek arra, hogy az Egyesült Királyság kormánya nem veszi át a BE teljes leszerelési felelősségét, csak hiányosságok esetén besegít az NLF-nek. Az A. intézkedés költségei becslésének kérdése kapcsán az Egyesült Királyság megjegyzi, hogy lehetetlenné tenné ilyen hosszú távú kötelezettségek támogatását az a kívánalom, hogy a kiszámításukban ne legyen semmiféle bizonytalansági tényező, ami az állami támogatási szabályok visszás alkalmazásához vezetne, és szemben állna az Euratom-Szerződés céljaival is. Az Egyesült Királyság hatóságai ugyancsak elutasítják a Drax azon állítását, hogyha a nemzetközi szerződések alapján az Egyesült Királyság kormánya viseli a végső felelősséget a nukleáris biztonságért, ez állami garanciát jelentene, és emlékeztetnek arra, hogy a Nemzeti Ellenőrzési Hivatal e tekintetben való bevonása nem lényeges, mivel az a kormánytól független.
(227)
A B. intézkedés vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy a BNFL észrevételei ellentmondanak a Drax észrevételeinek, miszerint a BNFL tovább működne a BE fizetésképtelensége esetén is. Ugyancsak emlékeztetnek arra, hogy piaci alapokon zajlott le a BNFL szerződések NE-vel való újratárgyalása. A C. intézkedést illetően az Egyesült Királyság hatóságai jelzik, hogy a türelmi idő alatt a kamatfizetés hiányát a BNFL szerkezetátalakítási tervben való teljes részvétele alapján kell elemezni, mintsem önálló elemként, mivel a teljes csomagot együtt tárgyalták. Egészében a csomag nem hátrányosabb a BNFL-re, mint a BE többi hitelezőjére.
(228)
A G. intézkedés vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai felidézik, hogy korábban bizonyítékot terjesztettek elő arra, hogy a BE üzleti árakat fizetett, megfelelő kamattal.
(229)
A szerkezetátalakítási terv iránymutatásnak való megfelelése kapcsán az Egyesült Királyság hatóságai kifogásolják a Drax azon álláspontját, miszerint a terv nem állítja helyre a BE életképességét, mivel a BE nem fedezi az összes jelenlegi elkerülhető és elkerülhetetlen költségét. Az Egyesült Királyság emlékeztet, hogy a BE életképességének biztosításához szükséges, hogy a múlt e terhei - az elkerülhetetlen költségek - alól mentesítsék. De ennek megtörténtét követően a BE azonnal életképes lesz, mivel nemcsak folyamatos költségei fedezésére lesz képes, hanem jelentős hozzájárulás nyújtására a múltbeli elkerülhetetlen költségekhez. Ezért közgazdaságilag hatékonyabb a BE nukleáris erőműveinek üzemeltetése a múlt elkerülhetetlen költségeihez való hozzájárulás érdekében. A BE erőművei bezárásának folytatása ténylegesen nagyobb költséget jelentene.
(230)
Az Egyesült Királyság hatóságai visszautasítják a Drax azon érvét, hogy a támogatás arra ösztönzi a BE-t, hogy a piacon bármilyen áron értékesítsen. Állítják, hogy alapterhelési termelőként a BE-nek nincs tartalék termelése, amit ráadásként csökkentett áron tudna értékesíteni. Ellenkezőleg, érdeke termelésének legmagasabb áron való eladása. A BE kötvényesei és részvényesei szintén biztosítják, hogy a BE maximalizálja nyereségét, mivel annak egy részéből részesülnek.
(231)
Az Egyesült Királyság hatóságai ugyancsak visszautasítják a Drax azon érvét, miszerint a szerkezetátalakítási terv tartama túl hosszú. Kifejtik, hogy az iránymutatásban eredő tényleges követelmény csak az, hogy a BE életképessége ésszerű időn belül helyreálljon. Szerintük az általuk egyedül állami támogatást tartalmazónak minősített A. intézkedés azonnal meg fog jelenni a BE mérlegében.
(232)
A piaci többletkapacitás létezése vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai jelzik, hogy a Drax értékelése túlhaladott adatokon és az NGTransco által a kapacitási határértékre alkalmazott hibás szinten alapul. A Drax nukleáris erőművek nyári bezárására vonatkozó javaslata közgazdaságilag kétarcú és nukleáris biztonsági és ellátási aggodalmat is felvethet. Az Egyesült Királyság hatóságai ezt követően megvizsgálják mind a négy kompenzációs intézkedést, és arra a következtetésre jutnak, hogy bevezetésük vagy a szerkezetátalakítási terv egyensúlyát veszélyeztetné, vagy pedig a BE életképességi kilátásait.
(233)
Az Egyesült Királyság hatóságai kifejtik, hogy a harmadik fél által említett ár (1 000 GBP/kgU körül) a kiégett alapterhelési fűtőelemek kezelési szerződésére vonatkozik. Az alapterhelési szerződések az első ütemét képezték a BNFL és a BE, vagy a jelenleg a BE részét képező vállalatok közötti szerződéseknek. E szerződéseknek főként olyan rögzített költségeket kellett fedezniük, amelyek a BNFL kiégett fűtőelemek kezelésére szolgáló létesítményeihez kapcsolódnak. Később a BNFL a BE-vel vagy a ma a BE részét képező vállalatokkal további, az alapterhelési szerződéseken túli szerződéseket írt alá, amelyeknek már nem kellett a rögzített költségek megfizetéséhez kapcsolódó elemeket tartalmazniuk. Ezen új szerződések árai […], és ezért a harmadik fél által megadottnál is sokkal alacsonyabb árúak. A BNFL által a BE-nek a feltételek újratárgyalását megelőzően és azt követően felszámított árak bármely értelmes összehasonlításának az alapterhelési szerződések utáni azon szerződéses árak összehasonlításán kell alapulnia, amelyek az újratárgyalást közvetlen megelőzően voltak érvényben, nem pedig az alapterhelési szerződések árain.
(234)
Az Egyesült Királyság hatóságai nem fogadják el az EECL azon állítását, mely szerint a támogatási csomag bejelentése súlyosbította a nagykereskedelmi árak zuhanásait. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az azonnali vételi árak sérülékenyek voltak az Egyesült Királyság kormányának a BE megmentésére vonatkozó, 2002. szeptember 9-i bejelentését megelőzően, illetve az után is. Az azonnali vételárak nem zuhantak hirtelen. A határidős árakat a bejelentés viszonylag érintetlenül hagyta. Végül, a 2004 nyarára vonatkozó határidős alapterhelési árak 2003 szeptembere óta a szerkezetátalakítási csomagra vonatkozó megállapodás ellenére növekedtek.
(235)
Az Egyesült Királyság hatóságai ezután vitatják az EECL észrevételét, mely szerint jogalap nélkül alapozták következtetésüket azon feltevésre, hogy a BE el fogja majd dönteni, hogy nukleáris üzemeit bezárja-e SRMC-iket vizsgálva, ahelyett, hogy azok elkerülhető költségeit vizsgálná. Az Egyesült Királyság hatóságai megvizsgálták a támogatási csomagnak a BE elkerülhető költségeire gyakorolt hatását, és bebizonyították, hogy ezek igencsak a határidős piaci árak alatt maradtak, ami a valós alapja egy piaci szereplő számára annak, hogy úgy döntsön, nem zár be egy üzemet.
(236)
Végül az Egyesült Királyság hatóságai emlékeztetnek a piac kapacitástöbbletének hiányára vonatkozó érvelésükre.
(237)
Az Egyesült Királyság hatóságai nem fogadják el az Intergen azon nézetét, mely szerint a megfelelő ellátási biztonság akkor is elérhető lenne, ha a BE fizetésképtelen volna egy, a csődgondnokkal kötött biztonsági megállapodás révén. Az Egyesült Királyság hatóságai ezen túlmenően megjegyzik, hogy az iránymutatások nem írnak elő semmiféle olyan típusú pénzügyi kompenzációt, amelyet az Intergen szerint neki kapnia kellene. Végül a BE és hitelezői -beleértve többek között az Intergent, TFE-t és a Centricát - közötti különféle megállapodások tekintetében az Egyesült Királyság hatóságai rámutatnak arra, hogy ezek olyan összetett megállapodások, amelyeket kereskedelmi szempontból már a szerkezetátalakítást megelőzően megtárgyaltak. Azok nem kapcsolódnak az állami támogatási csomaghoz
(238)
Az Egyesült Királyság hatóságai elegendő mennyiségű információt nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a BE árai a DSB szegmensben folyamatosan a határidős nagykereskedelmi árak felett maradtak, és hogy a BE azon üzletrészének kevesebb, mint 20 %-át biztosította, amelyre vonatkozóan ajánlatot tett, ami szembehelyezkedik a harmadik fél azon állításával, hogy a BE jogellenesen alacsony árakat ajánlott. Az Egyesült Királyság hatóságai ezen túlmenően megjegyzik, hogy úgy tekintik, hogy a BE-t, mint alapterhelés-előállítót, nem ösztönözték arra, hogy mesterségesen alacsony árakat ajánljon.
VI. ÉRTÉKELÉS
(239)
A kérdéses intézkedések egy kisebb része az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozik, és ezért azt annak megfelelően kell értékelni (32). Ennek ellenére azonban, olyan mértékben, ahogy azok nem szükségesek, vagy amennyiben túlmennek az Euratom-Szerződés célkitűzésein, vagy a belső piacon torzítják a versenyt vagy annak torzításával fenyegetnek, azokat az EK-Szerződés szerint kell értékelni.
1. Euratom-Szerződés
(240)
A felülvizsgálat alatt álló intézkedések és különösen az A. és B. intézkedés, a nukleáris kötelezettségek finanszírozására és a kiégett fűtőelemek kezelésének finanszírozására hatással lehet. Az atomerőművek leszerelése és a hulladékgazdálkodás az atomenergia-ipar helyes és felelős működtetéséhez szükséges költségeket képez. Az atomenergia-iparral összefüggésben, az ionizáló sugárzásokból származó veszélyekhez kapcsolódó kockázatok kezelésének szükségessége annak egyik legnagyobb prioritása. Valójában a Bizottság megjegyzi, hogy a nukleáris lánc e két aspektusa egyre fontosabbá válik, és azok a dolgozók és a lakosság biztonságának biztosításához szükségesek.
(241)
Különösen e tekintetben az Euratom-Szerződés kellő figyelmet fordít e célkitűzésre, miközben célja, hogy megteremtse egy olyan „erőteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a feltételeit, amely révén bővül az energiatermelés…”. E célkitűzések megismétlődnek az Euratom-Szerződés 1. cikkében, amely megállapítja, hogy „A Közösség feladata, hogy az atomenergia-ipar gyors létrehozásához és növekedéséhez szükséges feltételek megteremtésével hozzájáruljon a tagállamokban az életszínvonal emeléséhez…”. Ma e célkitűzés fontosságát a Bizottság a legújabb, „Az energiaellátás biztonságára irányuló európai stratégia felé” című zöld könyvben hangsúlyozza (2002. június 22-i COM (2002) 321 végleges). Ezen túlmenően az Euratom-Szerződés 2. cikkének b) pontja előírja, hogy feladatának teljesítése érdekében a Közösség a lakosság és a munkavállalók egészségének védelme érdekében egységes biztonsági előírásokat állapít meg, és gondoskodik azok alkalmazásáról. Az Euratom-Szerződés 2. cikkének e) pontja előírja, hogy a Közösség megfelelő felügyelet révén biztosítja, hogy a nukleáris anyagokat kizárólag az előírt célokra használják fel. Ezen az alapon az Euratom-Szerződés - a szükséges eszközöket és e célkitűzések eléréséhez szükséges hatáskörök elosztását előrevetítve - létrehozza az Európai Atmenergia-Közösséget. E tekintetben, ahogyan azt az Euratom-Szerződés egészségvédelemről szóló 3. fejezetének 30. cikke megállapítja - és amint azt a Bíróság megerősíti - a Közösség hatáskörébe tartozik a nukleáris biztonság, amelynek kapcsolódnia kell az ionizáló sugárzásból eredő kockázatokkal szembeni védelemhez (33). A Bizottságnak biztosítania kell, hogy e Szerződés rendelkezéseit alkalmazzák, és abból a célból az e Szerződésben előírt módon határozatokat fogadhat el, vagy - amennyiben szükségesnek tartja - véleményt adhat.
(242)
A Bizottság megjegyzi, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által nyújtott bizonyítékok azt mutatják, hogy a felülvizsgált intézkedések hatása többek között az, hogy fenntartsa a nukleáris erőművek biztonságát, biztosítsa a nukleáris kötelezettségek biztonságos kezelését, Nagy-Britanniában az erőforrások sokféleségének fenntartásával növelje az ellátás biztonságát, valamint hogy elkerülje a szén-dioxid-kibocsátást. A fenti III. és IV. szakasz az Egyesült Királyság hatóságai, valamint harmadik felek által e tekintetben felvetett érveket részletezi.
(243)
Ezen információ értékelésekor és különösen annak meghatározásakor, hogy ezek az intézkedések szükségesek-e, vagy az Euratom-Szerződés célkitűzései alá esnek-e, a Bizottság kiemeli, hogy az állami támogatások és intézkedések a British Energy jelenlegi helyzetéhez kapcsolódó kockázatokkal, valamint annak a Szerződés említett célkitűzéseire gyakorolt esetleges hatásával foglalkoznak. Valójában az Egyesült Királyság hatóságai abból a célból határoztak úgy, hogy a British Energy támogatására beavatkoznak, hogy - többek között - biztosítsák a biztonságos atomenergia-iparhoz szükséges feltételek folyamatosságát, miközben működésükben továbbra is fenntartják a nukleáris üzemeket, mint kiterjedt energiaforrásokat. Ezen intervencióra az Egyesült Királyság legnagyobb nukleáris piaci szereplője csődjének veszélyével összefüggésben került sor. Egy meghatározott gazdasági piaci szereplő folytonossága nem kapcsolódik közvetlenül nukleáris tevékenységeinek folytonosságához. Fizetésképtelenség esetén azonban foglalkozni kell a biztonságra és/vagy az ellátás biztonságára vonatkozó kérdésekkel. A Bizottság ezért megérti, hogy az Egyesült Királyság hatóságai e veszélyeket helyesen és felelősen, és az Euratom-Szerződés célkitűzéseivel összeegyeztethető módon kezelték.
(244)
A három - a következőkben leírt - kompenzációs intézkedés még inkább megerősíti az Euratom-Szerződés célkitűzéseinek megvalósulását azáltal, hogy biztosítja, hogy az állami intervenciót nem lehet a nukleáris kötelezettségek kifizetésétől eltérő célokra használni. Végül a három beszerzési kötelezettség kifizetési típus tekintetében a maximum és a küszöb rendszere fogja biztosítani, hogy elegendő forrás áll rendelkezésre e célok megvalósításához, miközben az intervenciót a célok eléréséhöz szükséges minimális mértékre szorítják.
(245)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által előirányzott intézkedések megfelelőek ahhoz, hogy az elért célkitűzések és az Euratom-Szerződésben teljes mértékben szereplő célkitűzések kombinációját kezeljék.
2. Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatás
(246)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatás a tagállamok által, vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(247)
Nyilvánvaló, hogy a BE szerkezetátalakítási tervével kapcsolatos állami intervenció szelektív, hiszen csak egyetlen vállalkozást részesít előnyben.
(248)
Az Egyesült Királyság és más tagállamok közötti villamosenergia-kereskedelmet rendszerösszekötők segítik Franciaország és Írország vonatkozásában. A tagállamok régóta és különösen a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) hatálybalépése óta folytatnak kereskedelmet a villamos energiával. Az Egyesült Királyság által az értesítésben küldött számadatok szerint a BE Angliában és Walesben kapacitásában a második, Skóciában a harmadik legnagyobb villamosenergia-termelő. A szerkezetátalakítási tervbe történő állami intervenció ezáltal kétségtelenül érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(249)
A hét szerkezetátalakítási intézkedés közül három: a D. intézkedés („A jelentős hitelezők szerkezetátalakítási csomagja”), az E. intézkedés („az új kereskedelmi stratégia”) és az F. intézkedés („Követelések engedményezése”) nem állami forrásokból erednek. Ezek ezért nem minősülnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
(250)
Az A. intézkedés ezzel szemben állami forrásból ered, mivel az Egyesült Királyság kormánya általi kifizetéseket vagy kifizetésekre vonatkozó kötelezettségvállalásokat tartalmaz. Mivel az Egyesült Királyság kormányától érkező kifizetések átvállalják azon nukleáris kötelezettségek egy részét, amelyet rendes körülmények között a BE-nek kellett volna viselnie, az A. intézkedés szintén előnyben részesíti a BE-t. A Bizottság - figyelembe véve a fent elmondottakat - azt a következtetést vonja le, hogy az A. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás. Az Egyesült Királyság ezt nem vitatja.
(251)
A B. és a C. intézkedés tartalmaz (a B. intézkedés teljes egészében, a C. intézkedés részben) a BNFL-től, mint közvállalkozástól származó forrásokat. A közvállalkozáshoz tartozó források állami források. A fentiek tükrében a B. és a C. intézkedés csak akkor az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, ha versenyelőnyt nyújt a BE-nek, és ezen előny biztosítása az államnak tulajdonítható. Mivel e kérdést felhozták az eljárás megkezdésére irányuló határozatban, azt alább, a VI. (2) b) pont elemzi részletesen.
(252)
A G. intézkedés szintén tartalmaz a helyi hatóságoktól származó forrásokat. Az ilyen hatóságoktól származó források állami források. A G. intézkedés ezért csak akkor az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, ha versenyelőnyt nyújt a BE-nek, és ezen előny biztosítása az államnak tulajdonítható. Mivel e kérdést felhozták az eljárás megkezdésére irányuló határozatban, azt alább, a VI. (2) a) pont elemzi részletesen.
a) A G. intézkedésben szereplő támogatás meglétéről
(253)
Az Egyesült Királyság hatóságai bebizonyították, hogy a G. intézkedésben szereplő helyi adókat a BE megfizette a Bizottság által az Egyesült Királyság számára előírt referencia- és leszámítolási kamatláb felhasználásával számított kamattal együtt. Az Egyesült Királyság jogszabályai nem tartalmaznak olyan különös rendelkezést, ami megkövetelné bármilyen magasabb kamat használatát abban az esetben, ha a helyi adókat a helyi hatóságok felfüggesztik. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy az alkalmazott kamat megfelelő mérce annak eldöntésére, hogy az adó felfüggesztése versenyelőnyt nyújt-e a BE-nek. A fentiek tükrében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a G. intézkedés nem az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás.
b) A B. és C. intézkedésben szereplő támogatás meglétéről
(254)
A Bizottság az eljárás megkezdéséről szóló határozatában megállapította, hogy „az értékelés e szakaszában a Bizottság úgy véli, hogy a BNFL és a BE közötti szerződések újratárgyalása állami támogatásnak tekinthető”. Ez azon a tényen alapul, hogy a közvállalkozásként működő BNFL vállalat bejelentette, hogy csak akkor hajlandó módosítani a BE-vel meglévő szerződéseiben szereplő kereskedelmi feltételeket, ha a BE bejelenti, hogy pénzügyi támogatás megszerzése céljából már megkezdte a tárgyalásokat az Egyesült Királyság kormányával. Kétségesnek tűnt, hogy e szerződéseket a közeljövőben fogják újratárgyalni. A Bizottság a C. intézkedés tekintetében ugyanilyen előzetes következtetésekre jutott.
(255)
A Bizottság az eljárás megkezdése óta a rendelkezésére bocsátott adatok felhasználásával mélyrehatóbb elemzést végzett atekintetben, hogy a B. és C. intézkedés megfelel-e az állami támogatásnak tekinthető kritériumoknak, és különösen, hogy azok versenyelőnyt jelentettek-e a BE számára. A Bizottság az alábbi következtetésekre jutott:
(256)
A B. intézkedés a közvállalkozásként működő BNFL vállalat és a BE közötti szerződések újratárgyalását tartalmazza. A Bizottság megvizsgálta, hogy a B. intézkedés olyan előnyt jelent-e a BE számára, amelyet más piaci magánszereplő e bajban lévő vállalkozásnak hasonló körülmények között nem adott volna meg. Más szóval a Bizottság megvizsgálta, hogy a BNFL a piacgazdasági hitelező elvével összhangban járt-e el, amikor beleegyezett a B. intézkedésbe.
(257)
E célból a Bizottság különösen azt vizsgálta meg, hogy a BNFL és a BE közötti szerződések újratárgyalása rövid időn belül történt-e, valamint hogy a BNFL által tett engedmények kereskedelmi jellegűek voltak-e.
(258)
Az első kérdés, amit a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, az, hogy a BNFL és a BE közötti új szabályokról rövid időn belül tárgyaltak-e. Emlékeztetni kell arra, hogy a BNFL a BE legnagyobb kizárólagos hitelezője, valamint arra, hogy a BE a BNFL legnagyobb fogyasztója. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a BNFL által elfogadott feltételeket egy hasonló helyzetben lévő piaci magánszereplő elfogadhatta volna-e. A fő ügyfelének nehézségeivel szembesülő szállítóval összefüggésben ez lényegében annak megvizsgálása, hogy a BNFL gondos magánhitelezőként járt-e el, a követelések behajtási esélyeit a lehető legnagyobbra növelve (35).
(259)
A Bizottság megvizsgálta a BNFL jogi és pénzügyi tanácsadóinak idevágó jelentéseit és a BNFL igazgatótanácsi üléseinek jegyzőkönyveit, melyeket a BNFL adott át.
(260)
A Bizottság először is megállapítja, hogy a BNFL korábban felkérte tanácsadóit, hogy vizsgálják meg helyzetét a BE-hez képest 2002 elején, amikor a BE első alkalommal hivatkozott a BNFL-lel kötött megállapodásainak nehézségekkel kapcsolatos záradékára. Nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a nehézségekkel kapcsolatos záradék feltételeit valóban teljesítették, de a BNFL-t igazgatótanácsa arra utasította, hogy tekintsék át azokat a lehetséges üzleti lépéseket, melyek a BE nehézségeivel kapcsolatban szóba jöhetnek, azon egyértelmű feltétel mellett, hogy bármely üzlet kereskedelmi előnyökkel kell, hogy járjon a BNFL számára.
(261)
A BNFL által benyújtott, akkor készített jelentések alátámasztják a BNFL mint a BE hitelezője és szállítója sajátos helyzetét, és elemzik a BE fizetésképtelenségének a BNFL-re gyakorolt hatásait. Arra a következtetésre jutnak, hogy a BNFL nagyfokú ismertsége miatt egy fizetőképes szerkezetátalakítás képviselné a BNFL érdekeit a leginkább, de nem bármi áron. Ezért meghatároznak egy, a BE-nek nyújtandó engedményeket tartalmazó csomagjavaslatot, és a BE-vel folytatott tárgyalások során ezen csomag alakulását követik. Nyilvánvaló a jelentések alapján, hogy a BNFL e tárgyalások során mindig is ragaszkodott eredeti álláspontjához, miszerint meg kell próbálnia a lehető leginkább megőrizni érdekeit azáltal, hogy elkerüli, hogy a BE-t csődgondnokság alá helyezzék, de nem mindenáron, illetve egy kiegyensúlyozott üzlet keretein belül.
(262)
Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a BNFL újratárgyalt megállapodásait csomagként kell kezelni, és azzal a helyzettel kell összehasonlítani, amelyben a BNFL lett volna a BE fizetésképtelensége esetén, az egyedi elemek külön kezelése helyett. Az Egyesült Királyság hatóságai és a BNFL által benyújtott jelentések szerint a végleges Term Sheets előnyösebb a BNFL számára bármilyen fizetésképtelenségi forgatókönyvnél.
(263)
A fentieket figyelembe véve a Bizottság arra az első következtetésre jutott, hogy a BE fizetésképtelensége esetén a BNFL igen bizonytalan, és minden valószínűség szerint előnytelen helyzetbe került volna.
(264)
Tény, hogy a BE fizetésképtelensége nem jelentené automatikusan, hogy minden atomerőművet azonnal bezárnak, és nem gyakorolna teljesen hatást a meglevő erőművek leszerelésének szükségességére, illetve a korábbi kiégett fűtőelemek kezelésére.
(265)
A BE fizetésképtelensége esetében azonban a Bizottság úgy tekinti, hogy a BNFL jóval nehezebb helyzetben lett volna, amennyiben a BE utódjával kell tárgyalnia, bármely vállalatról is lett volna szó, akár az erőművek működtetése, akár leszerelése tekintetében. Ez ugyanis sok kockázatot és bizonytalanságot jelentett volna, melyeket egy magánbefektetőnek figyelembe kell venni a megállapodások újratárgyalása esetén, különösen ha fő ügyfeléről van szó. A tény, hogy a BNFL tanácsadói alaposan megvizsgálták ezt az alternatívát, egyértelműen arra enged következtetni, hogy a BNFL komolyan számolt ezekkel a tényezőkkel.
(266)
A BNFL-nek tehát valós kereskedelmi érdeke volt, hogy megpróbálja elérni a BE fizetőképes szerkezetátalakítását.
(267)
E kezdeti következtetés megállapítása után a Bizottság figyelembe vette az újratárgyalt megállapodásoknak a BNFL jövedelmeire gyakorolt hatását harmadik felek észrevételei alapján, hogy inkább mikroökonómiai feltételek alapján ellenőrizze, hogy ezek az újratárgyalt megállapodások elfogadhatók lettek volna-e egy hasonló helyzetben levő magánvállalkozás számára.
(268)
A kiégett fűtőelemek kezelésének tekintetében az ezekre vonatkozó kötelezettségeket a korábbi és a jövőbeli kötelezettségek között osztják meg.
(269)
A korábbi kiégett fűtőelemekre vonatkozó kötelezettségek tekintetében a szerkezetátalakítási terv A. intézkedése értelmében az Egyesült Királyság kormánya átveszi a BE minden ilyen kötelezettségét (36).
(270)
A jövőbeli kiégett fűtőelemek kezelését illetően módosították a meglevő rendszert. A BNFL az alábbi táblázatot nyújtotta be a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó új rendszerről, melyből megállapítható, hogy a BE a BNFL-nek csúsztatott rendszerben fizet. A dőlt betűvel szereplő adatokkal a Bizottság egészítette ki a táblázatot:
7. táblázat
Kiégett fűtőelemek új kezelési rendszerének árai
Termelt villamos energia ára (38) GBP/MWh-ban. 2003. évi reálértékek
(Árengedmény)/pótdíj egységnyi mennyisége GBP/MWh-ban. 2003. évi reálértékek
(az eredeti szerződésekhez képest)
Kiégett fűtőelemek kifizetéseinek nettó egységnyi mennyisége GBP/MWh-ban. 2003. évi reálértékek
Kifizetés GBP/kgU-ban (37)
14,8 vagy kevesebb
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 vagy több
2,0
(271)
Fontos megjegyezni, hogy a 7. táblázatban látható árengedmények és túlfizetések a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó azon rendszerrel való összehasonlításban értelmezendők, mely éppen a szerkezetátalakítást megelőzően volt alkalmazásban, és nem a korábbi rendszerek alapján. Ez a BNFL által a BE-nek nyújtott engedmények elemzése számára a megfelelő értékelés, mivel ez mutatja meg, hogy a BNFL mit kapott volna a BE-től, amennyiben ez utóbbi nem szembesül nehézségekkel. Sőt ellenkezőleg, az új rendszert a korábbi - például a legelső - szerződésekkel összehasonlítva, az alapterhelés, amelyre az első anonim harmadik fél utal, nem lehetne releváns a BNFL által a szerkezetátalakítási tervekről szóló tárgyalások során tett aktuális engedményeinek elemzésekor.
(272)
A 7. táblázat alapján amennyiben a termelt villamos energia ára kevesebb, mint a 16 GBP/MWh kötési árfolyam, a BNFL árengedményt ad a BE-nek a szerkezetátalakítást megelőzően a kiégett fűtőelemek kezelésére kialakított rendszertől függően. Amennyiben a villamosenergia-ár magasabb, mint a sikerár, a BNFL pótdíjat kap a kiégett fűtőelemek kezelésének eredeti rendszere alapján kapott kifizetésekhez viszonyítva.
(273)
Amint az a (270) bekezdésből kiderül, a BNFL által a jövőbeli kiégett fűtőelemek kezeléséért és ártalmatlanításáért kapott bevétel az egyesült királyságbeli nagykereskedelmi villamosenergia-árak függvénye. Az ilyesfajta ártalmatlanítást önmagában nem lehet nem kereskedelmi jellegűnek tekinteni. Ebben az ágazatban, ahol a gazdasági szereplők meg kívánják osztani egymással az árak nagyobb potenciális ingadozásaival összefüggő kockázatokat, ez eléggé általános.
(274)
Hogy ellenőrizzék, hogy ezek az árszintek egy magánvállalkozás számára elfogadhatóak-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a magánvállalkozások milyen mértékig engednék meg a BNFL-nek elkerülhető költségeinek fedezését a villamosenergia-árak előre látható alakulásának fényében. A magánvállalkozások olyan esetben, amikor egy olyan kulcsfontosságú ügyfél elvesztésének lehetőségével szembesülnek, mint amilyen a BE a BNFL számára, készek lettek volna áraikat azoknak a költségeknek a szintjére csökkenteni, melyeket működése megszüntetésével kerülhetne csak el. Ezek a költségek maguk az elkerülhető költségek.
(275)
Ebben az esetben a kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó új rendszerben a BNFL jogcímet szerez a kiégett fűtőelemekre azoknak a BE által történő szállításakor. Ez azt jelenti, hogy a fűtőelemek végleges ártalmatlanítását a BNFL végzi, ellentétben a korábbi rendszerben foglaltakkal (39). Mivel ez a BNFL számára további költségeket jelent a korábbi rendszerekhez képest, nem lehet pusztán a korábbi kifizetések és az új kifizetések összehasonlítására hagyatkozni és megállapítani azt, hogy a BNFL elkerülhető költségeit azonnal fedezni tudja, amint a villamos energia nagykereskedelmi árai meghaladják a […] GBP/MWh-t. Másfelől a kiégett fűtőelemekre vonatkozó új rendszer nem határozza meg, hogy a BNFL-nek hogyan kell kezelnie a kiégett fűtőelemeket, melyekre jogcímet szerzett. A BNFL megválaszthatja, hogy a végleges ártalmatlanítás előtt újra fel kívánja-e dolgozni a fűtőelemeket vagy nem.
(276)
További elemzésre van szükség a BNFL aktuális elkerülhető költségeinek alapján, ebbe beleértve a kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításának költségeit is.
(277)
A Bizottság felkérte az Egyesült Királyság hatóságait, hogy nyújtsa be ezen költségek részletes leírását. Az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott dokumentáció ebben a tekintetben arra utal, hogy a BNFL elkerülhető költségeit fedezni tudja, amint a villamosenergia-árak meghaladják a […] GBP/MWh - […] GBP/MWh intervallumon belüli árakat, attól függően, hogy a BNFL rendelkezik-e kockázati céltartalékokkal. A […] GBP/MWh összeg (275) bekezdésben található kismértékű eltérése elsősorban annak a ténynek tulajdonítható, hogy a BNFL területén már vannak hosszú távú tárolásra kialakított medencék, és ezeket jelenleg az újrafeldolgozást megelőzően fűtűelemek tárolására használják. […].
(278)
Ezen értékelés ellenőrzésének érdekében a Bizottság összehasonlította az Egyesült Királyság hatóságai által kiszámított elkerülhető költségeket a más forrásokból származó költségekkel.
(279)
A Greenpeace weboldalán közzétette Gordon MacKerron (National Economic Research Associates) jelentését (40). E jelentés a kiégett fűtőelemek ideiglenes tárolásával kapcsolatban 200 USD/kgU-t (110 GBP/kgU (41)), a végleges tárolást illetően pedig 400 USD/kgU-t (220 GBP/kgU) említ. A jelentés szerzője szerint ezek az adatok egy amerikai tanulmányból származnak (42). Számos különbség van az amerikai (elsősorban LWR) reaktorok és a BE reaktorai között. Továbbá a jelentésből nem derül ki világosan, hogy a költségek, melyekre utal, elkerülhető költségek-e vagy magukban foglalják a rögzített költségelemeket, melyek a következő elemzés tárgykörében nem szerepelnek. Ezek függnek továbbá a leszámítolási kamatlábaktól is, mivel a legvéglegesebb ártalmatlanítási költségekkel a távoli jövőben kell számolni. A Bizottság mindenesetre felhasználta ezeket a számokat, mivel álláspontja szerint egy harmadik fél által közzétett számok releváns forrásként szolgálnak az Egyesült Királyság hatóságai által rendelkezésre bocsátott adatok ellenőrzésére.
(280)
A (279) bekezdésben megállapított számok alapján az a villamosenergia-ár, amelyet meghaladóan a BNFL fedezni tudná költségeit, […] GBP/MWh. Ezeket a számokat a villamosenergia-árak feltételezett alakulásával kell most egybevetni.
(281)
Ezen összehasonlítás megfelelő értékelése a villamosenergia-áraknak a BNFL által a közötte és a BE között megállapítandó új rendszerről folyó tárgyalások során feltételezett jelenlegi és jövőbeli alakulása. A BNFL a BE-nek nyújtott engedményei értékét pontosan ilyen lehetséges háttért figyelembe véve becsülte meg.
(282)
A BNFL által benyújtott dokumentumokból az derül ki, hogy az általános várakozások szerint az árak 16 GBP/MWh - 19 GBP/MWh közötti skálán mozognak majd a közeljövőben, később pedig magasabb, fenntarthatóbb értékeket vesznek fel.
(283)
A terv végleges feltételeit értékelve a BNFL négy lehetséges forgatókönyvet dolgozott ki. Csak a legpesszimistább számolt azzal, hogy a villamosenergia-árak konzisztensen 17 GBP/MWh alatt maradnak, mindössze 16,5 GBP/MWh körüli értékeket érve el középtávon. A három másik feltételezte, hogy ezek az árak 18 GBP/MWh körüli értékeket érnek el már 2007-ben, majd fokozatosan elérik a 19,5 GBP/MWh - 23 GBP/MWh közötti árakat.
(284)
A BNFL-nek a BE-vel kötött megállapodásai újratárgyalásával kapcsolatos értékelései így tehát olyan áralakulási előrejelzések figyelembevételével jöttek létre, melyek még a legpesszimistább feltételezések szerint is azt állapították meg, hogy az árak lehetővé tennék, hogy belső becslésen alapuló elkerülhető költségeit fedezzék, és a legpesszimistább forgatókönyv kivételével valamennyi azt állapította meg, hogy az árak lehetővé tennék, hogy a Gordon MacKerron által becsült elkerülhető költségeiket fedezzék.
(285)
A villamosenergia-árak aktuálisan még magasabbra szöktek, mint azt a BNFL által készített négy forgatókönyv legmerészebbike is feltételezte. Az árfigyelő ügynökségek 20 GBP/MWh árat jeleztek a téli alapterhelési árakra a közeljövőben, mely akár 27 GBP/MWh (43)-ra is szökhetett. A nyári árakat illetően ugyanezen ügynökségek 20 GBP/MWh körüli értékeket jeleztek. A BNFL által használt forgatókönyvek általánosságban tehát meglehetősen pesszimisták voltak.
(286)
Mindebből az vonható le következtetésként, hogy a BNFL arra számított, hogy elkerülhető költségeit az új megállapodások alapján fedezi, annak ellenére, hogy neki kellett volna viselnie a kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításának költségeit.
(287)
Az új fűtőelem-ellátási megállapodások elemzése, melyek egyébként lényegesen egyszerűbbek, mivel olyan változó díjtételt is tartalmaznak, mely a villamosenergia-árakban nem jelenik meg, azt mutatja, hogy a BNFL fűtőelem-ellátással kapcsolatos elkerülhető költségeit minden esetben fedezni fogja.
(288)
Az elkerülhető költségek mélyebb elemzése tehát semmi olyat nem tár fel, ami azt sugallná, hogy a BNFL a kereskedelmi szokásoknak nem megfelelően járt el. Ellenkezőleg: a villamosenergia-árak jelenlegi fejlődése arra utal, hogy a BNFL a korábbi helyzethez viszonyítva sokat javíthat pozícióján, miközben ugyanakkor elegendő rugalmasságot mutatott ahhoz, hogy fő ügyfelének piacon maradásához hozzájáruljon.
(289)
Miután az újratárgyalást mikroökonómiai szempontból megvizsgálták, a Bizottság ellenőrizte, hogy a BNFL ugyanolyan elbánásban részesült-e, mint a BE magánhitelezői. Az elemzés ezen második szakaszában a Bizottság megvizsgálta, hogy a BNFL által tett engedmények hasonlóak-e a magánhitelezőkéihez.
(290)
Az Egyesült Királyság és a BNFL által benyújtott tájékoztatások szerint:
a)
még ha a BNFL meg is állapodott a feltételekről a BE-vel, mielőtt a BE nagyobb hitelezőinek mindegyikével tárgyalt volna, a BNFL egy olyan záradék beiktatását kérte, mely a javasolt engedmények visszavonását teszi lehetővé abban az esetben, ha a BE bármely más jelentősebb hitelezőnek kedvezőbb feltételeket kínál, mint a BNFL-nek;
b)
a tárgyalások során a BNFL mindvégig ellenőrizte, hogy a BE más magánhitelezőit felkérték-e, hogy a BNFL hozzájárulásához képest jelentős mértékben hozzájáruljanak;
c)
a hitelezői követelések és a végleges megállapodás szerinti szerkezetátalakítási csomag szerinti összegek részletes összehasonlítása azt mutatja, hogy más hitelezők vonatkozásában a BNFL lemondott legnagyobb kötelezettségeinek egy kisebb részéről. Ebben a tekintetben ugyancsak meg kell jegyezni, hogy a BNFL a BE követeléseivel szemben semmilyen biztosítékkal nem rendelkezett a tartozását illetően.
(291)
Ily módon a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a BNFL a magánhitelezőkkel azonos elbánásban részesült. Ez továbbá azt jelzi, hogy a BNFL nem viselkedett eltérően a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatos tárgyalások során, mint a magánhitelezők.
(292)
A Bizottság szerint a fenti következtetés elégséges bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a BNFL a piaci hitelező elvével összhangban járt el, és így a B. intézkedés nem foglal magában állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint.
(293)
A Bizottság szerint továbbá a jelenlegi esetben nincs bizonyíték arra, hogy a BNFL magatartása az állammal szemben felelősségre vonható. A felelősségre vonhatóság feltételét az Európai Közösségek Bírósága a Stardust-ítéletben visszavonta (44). A Bíróság álláspontja szerint nem lehet automatikusan azt feltételezni, hogy egy intézkedés állami támogatás, csak azért, mert azt közvállalkozás teszi. Nem elégséges a tény, hogy a támogatást nyújtó szerv a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (45) szerint közvállalkozás. Az a tény, hogy az állami hatóságok közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyással rendelkezhetnek, nem bizonyítja, hogy egy adott esetben ezzel a befolyással ténylegesen élnek. Jacobs főtanácsnoknak a Stardust-üggyel kapcsolatos indítványa (46) szerint egy közvállalkozás által tett támogatási intézkedéssel kapcsolatosan az állammal szemben történő felelősségre vonhatóságra lehet következtetni az eset körülményei és az intézkedések kontextusa alapján. A főtanácsnok felsorolja azon tényeket és körülményeket, melyeket szerinte figyelembe kell venni, például annak bizonyítását, hogy az intézkedést az állam ösztönzésére tették, az intézkedés mértékét és természetét, az államnak a kérdéses közvállalkozás felett gyakorolt ellenőrzése fokát, illetve azt, hogy van-e általános gyakorlata annak, hogy a kérdéses vállalkozást nem kereskedelmi célokra is használják-e, illetőleg befolyásolják-e döntéseit.
(294)
Az Egyesült Királyság kormányának és harmadik feleknek a beadványai alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a B. intézkedés (és a C. intézkedés) az állami irányítás következménye-e. Figyelembe vette a tényt, hogy a BNFL még jóval azelőtt döntött, hogy a BE pénzügyi nehézségeit nyilvánosságra hozták, illetve még jóval azelőtt, hogy az Egyesült Királyság kormánya bejelentette szerepvállalását egy lehetséges fizetőképes szerkezetátalakításban, illetve hogy érdekeinek leginkább az felelt meg, hogy olyan engedményeket tegyen, melyek biztosíthatják a BE folyamatos fizetőképességét. Kronológiailag nincs bizonyíték arra, hogy az újratárgyalás állami ösztönzésre történt. Ellenkezőleg, a tény, hogy a BNFL végül nem egyezett bele abba, hogy részt vegyen a szerkezetátalakítási tervben, mielőtt az Egyesült Királyság kormánya bejelentette részvételét, annak bizonyítékaként fogható fel, hogy a BNFL nem lett volna hajlandó bármi áron megmenteni a BE-t, és inkább az állami beavatkozásra várt volna, akárcsak az összes többi hitelező.
(295)
A Bizottság ugyancsak figyelembe vette azt, hogy az Egyesült Királyság joga szerint a BNFL igazgatóinak bizalmi kötelezettsége az, hogy a BNFL kereskedelmi érdekeinek a lehető legmegfelelőbb módon járjanak el, hogy az adott esetben rendelkezésükre álló információ alapján az értéket a maximálisra növeljék, míg a pénzügyi kockázatot a minimumra csökkentik. Ezt támasztják alá az igazgatótanácsi ülések a Bizottság számára hozzáférhetővé tett jegyzőkönyveinek releváns kivonatai.
(296)
A fenti elemek mindegyike alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a B. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alapján nem állami támogatás.
(297)
A C. intézkedés olyan standstill-megállapodásokból áll, mely a BNFL-t terhelő kifizetésekre és a BE számos jelentősebb pénzügyi hitelezőjére vonatkozik a 2003. február 14-től kezdődő és leghamarabb 2004. szeptember 30-án véget érő időszakban. A részt vevő hitelezőktől eltérően a BNFL-nek nem származik kamatbevétele a standstill időszakában.
(298)
A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság megállapítja, hogy a BNFL pénzügyi tanácsadóinak jelentései, melyeket a BNFL és a BE tárgyalásai során készítettek, arra a következtetésre jutnak, hogy a szerkezetátalakítási csomagban meghatározott részesedésének megfelelően a BNFL összességében nem engedett többet a többi hitelezőnél, amint ezt a jelentősebb hitelezők hozzájárulásainak az összehasonlítása mutatja. Amint az a (290) bekezdésből kiderül, a BNFL nem rendelkezett biztosítékkal a BE követelései tekintetében.
(299)
Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a megállapodás szerinti fizetőképes szerkezetátalakítás lehetőségének megőrzése érdekében egy olyan értelmű megállapodás, hogy lemondanak a kamatfizetésről, megfelel az olyan magánhitelező magatartásának, aki azt kívánja biztosítani, hogy a lehető legjobb rendelkezésre álló kereskedelmi lehetőséget megőrzik. A BNFL pénzügyi és jogi tanácsadóinak elemzése szerint a standstillfeltételek újratárgyalása iránti igény kockáztathatta volna a BE-vel kötött megállapodások egészét, és még inkább a BE mint olyan fizetőképességét. A kockázat jelentős lett volna, amennyiben a kamatfizetés követelése a BE fizetésképtelenségéhez vezethetett volna, amelyet a BNFL saját érdekei tekintetében nem tartott előnyösnek. Azzal, hogy lemondott a kamatokról, a BNFL olyan módon járt el, mely összhangban van az olyan magánhitelező magatartásával, aki a lehető legnagyobb bevétel biztosítására törekszik.
(300)
Következésképpen a Bizottság nem tudta azt megállapítani, hogy a C. intézkedésnek a BNFL-t érintő része az állam felé beszámítható, a B. intézkedésnek (256)-(296) bekezdésekben foglalt értékelésében meghatározott okok alapján.
(301)
A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a C. intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében nem tartalmaz állami támogatást.
3. Összeegyeztethetőség az EK-Szerződés alapján
(302)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése előírja az állami támogatás tiltásának általános elvét a Közösségen belül.
(303)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése és 87. cikkének (3) bekezdése előírja a 87. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános össze nem egyeztethetőség alóli mentességeket.
(304)
Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében előírt mentességek nem alkalmazandók ebben az esetben, mivel a támogatási intézkedéseknek nincs szociális jellege, és nem magánszemély fogyasztóknak, nem természeti csapások vagy rendkívüli események okozta károk helyreállítására és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság annak felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtják ezeket.
(305)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése további mentességeket állapít meg. A 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) albekezdésében megállapított mentességek nem alkalmazandók ebben az esetben, mert a támogatás nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtják, és nem a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését szolgáló támogatás.
(306)
Ezért csak az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) albekezdésében előírt mentesség alkalmazható. A 87. cikk (3) bekezdésének c) albekezdése előírja olyan állami támogatás engedélyezését, melyet egyes gazdasági területek fejlődésének előmozdítására nyújtanak, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(307)
Iránymutatásaiban a Bizottság meghatározta mérlegelési jogköre kedvező gyakorlásának előfeltételeit a 87. cikk (3) bekezdésének c) albekezdése értelmében az ilyen esetekben.
(308)
Az eljárások megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság számos kétségének adott hangot a szerkezetátalakítási tervnek az iránymutatásokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan. Ezen kétségeket fentebb a II. (3) szakaszban idézték. A következő szakaszok bemutatják a Bizottság értékelését és végkövetkeztetéseit minden egyes kétség tekintetében.
a) A BE életképességének helyreállításáról
(309)
A szerkezetátalakítási támogatás odaítélése végrehajtható, koherens és messzenyúló szerkezetátalakítási tervet követel meg, mely képes a vállalkozás hosszú távú életképességét ésszerű időn belül és valószerű előfeltevésekre alapozva helyreállítani. Az iránymutatások (32) pontja értelmében az életképesség javításának elsősorban a szerkezetátalakítási tervben szereplő belső intézkedésekből kell származnia, és olyan külső tényezőkön alapulhat, mint az árváltozások és a kereslet változásai, melyekre a vállalkozásnak nincs befolyása, ha a piac alakulásával kapcsolatosan tett előfeltevéseket általánosan elismerik.
(310)
Az iránymutatások (33) pontja előírja, hogy a tagállam nyújtson be olyan szerkezetátalakítási tervet, amely leírja azokat a körülményeket, melyek a vállalkozás nehézségeihez vezettek, és amely olyan forgatókönyveket vesz figyelembe, melyek a legjobb, illetve a legrosszabb esetre és a közbeeső esetekre vonatkozó előfeltevéseket tartalmazzák. Az iránymutatások (34) pontja továbbá előírja, hogy a tervnek olyan forgalomról kell rendelkeznie, mely lehetővé teszi a vállalkozásnak, hogy szerkezetátalakítása befejeztével valamennyi költségét fedezni tudja, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket. A befektetett tőke várható hozamának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a szerkezetileg átalakított vállalkozást képessé tegye ahhoz, hogy saját erejéből versenyezni tudjon a piacon.
(311)
Az eljárás megindítására vonatkozó döntésében a Bizottság a BE életképességének helyreállításával kapcsolatosan több kérdést is felvetett. Kétségeit két észrevételre alapozta. Először is az A. és a B. intézkedés bizonyos elemeinek időtartama korlátlannak tűnt, ami kétségeket ébresztett azt illetően, hogy a szerkezetátalakítási terv képessé teszi-e a BE-t arra, hogy egymaga szembenézhessen a versenyhelyzettel ésszerű időn belül. Másodszor a jelek szerint a szerkezetátalakítási terv nem foglalt magában elegendő belső intézkedést a BE tekintetében.
(312)
A Bizottság kétségei különösen az A. és B. intézkedésre vonatkoztak. Az A. intézkedés hosszú időtartamának és a B. intézkedés határozatlan időre szóló jellegének figyelembevételével a Bizottság számára kérdéses volt, hogy a BE javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatást nem egy folyamatos támogatás formájában nyújtják-e, ami ellentétes lenne az iránymutatások előírásaival. Ebben az aggodalmában olyan harmadik felek is osztoztak, mint például a Drax.
(313)
A B. intézkedést illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez nem tartalmaz állami támogatást EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Következésképpen a B. intézkedés határozatlan időre szóló jellegével kapcsolatos probléma nem releváns.
(314)
Az A. intézkedést illetően a Bizottság aggályosnak találta, hogy az atomerőművek leszerelésével kapcsolatos költségek 2086-ig felmerülhetnek, és hogy a BE Sizewell B reaktorába töltött, kiégett, nyomottcsöves vízhűtéses reaktorban használható fűtőelemek kezelése költségeinek finanszírozása szintén határozatlan időre szóló.
(315)
Az atomerőművek leszerelési költségeit illetően a Bizottság megállapítja, hogy ezek a költségek felmerülhetnek a jövőben, de az atomerőművek felszerelésére vonatkoznak, ami a múltban történt. A Bizottság elfogadja az Egyesült Királyság azon érvét, mely szerint lehetetlen pontosan meghatározni az atomerőművek leszerelési költségeit az AGR-erőművekkel kapcsolatos precedens hiányában, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy ez a távoli jövőben történik majd, feltételezhető technológiai fejlődés mellett. Ráadásul az Egyesült Királyság kormánya szerint az atomerőművek leszerelési költségei nagyjából rögzítettek, és a BE gazdasági előnyeit szolgáló működési eljárásokban bekövetkező önkényes változtatásból vagy a minimális teljesítményszabványok megszegéséből eredő kötelezettségek számottevő emelkedését a BE-nek kell megfizetnie. Fontos továbbá emlékeztetni arra, hogy az állami beavatkozás a NLF-en keresztül történő finanszírozás hiányának esetében előre látható.
(316)
Figyelembe véve az atomenergia-ipar sajátos jellegét, mely nem teszi lehetővé, hogy radioaktív anyagot azt megelőzően kezeljenek, hogy sugárzásának mértéke biztonságos szintet érjen el, továbbá az atomerőművek leszerelési kötelezettsége finanszírozásához elkerülhetetlenül szükséges időtartamot, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az A. intézkedés azon részei, mely ezen kötelezettségre vonatkozik, nem tekinthető a BE-nek nyújtott folyamatos támogatásnak, mivel ezek meghatározottak, és a már felmerült költségekre vonatkoznak. Az ezen költségekre irányzott céltartalék már megjelent a BE mérlegében. A Bizottság továbbá arra a következtetésre jut, hogy az ezen költségekkel kapcsolatos támogatás kései kifizetése nem tekinthető az életképesség helyreállítása jövőbe történő halasztásának.
(317)
A Sizewell B-be töltött, nyomottcsöves vízhűtéses reaktorban használható fűtőelemek kezelésének állam által történő finanszírozását illetően a Bizottság arra emlékeztet, hogy a BE az NLF-nek 150 GBP/kgU összeget kell, hogy fizessen a Sizewell B-be töltött, nyomottcsöves vízhűtéses reaktorban használható fűtőelemekért a szerkezetátalakítás hatálybalépésének dátuma után.
(318)
Ez az érték természetesen alacsonyabb, mint a nyomottcsöves vízhűtéses reaktorban használható, kiégett fűtőelemek kezelésének - beleértve azok végleges ártalmatlanítását is - teljes költsége. Ezt a költséget maga a BE becsülte 240 GBP/kgU-ra 2001/2002. évi elszámolásaiban. A tény, hogy ezen költségeknek csak egy részét fedezik a BE részéről a NLF-nek történő kifizetések, azt igazolja, hogy a NLF-nek az ezen fűtőelemek kezeléséhez történő hozzájárulása állami támogatást foglal magában az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.
(319)
Azt eldöntendő, hogy a támogatás határozatlan időre szóló-e, a Bizottságnak meg kell határoznia, hogyan kerüljön megosztásra a teljes költség az elkerülhető költségek és az el nem kerülhető költségek között.
(320)
A nem elkerülhető költségek elsüllyedtek. Így hát gazdaságilag racionális egy vállalkozás számára, hogy egészen addig működjön, amíg elkerülhető költségeit fedezni tudja, hogy a lehető legtöbb elsüllyedt költség megtérülhessen. A nem elkerülhető költségekre nyújtott támogatás tehát egyértelműen előnyös helyzetbe hozza a kedvezményezett vállalkozást, mivel a befektetések megtérülésének fedezeti pontját elmozdítja. A nehézségekkel küzdő válallatok esetében pontosan az a célja egy ilyen támogatásnak, hogy gyorsabban tegye őket ismét életképessé. De mivel a vállalkozás mindenképpen működne, amint fedezni tudja elkerülhető költségeit, a nem elkerülhető költségekre nyújtott támogatás nem nyújtja meg mesterségesen a vállalkozás élettartamát. Az ilyen támogatás tehát nem határozatlan időre szól.
(321)
Ezzel szemben az elkerülhető költségek - különösen a változó költségek - fedezésére nyújtott támogatás célja, hogy mesterségesen működésben tartson egy olyan vállalkozást, mely számára egyébként tevékenysége meghosszabbítása gazdaságilag nem indokolható. Az ilyen támogatás nyílt végű, mivel a vállalkozás életképességét akkor hosszabbítja meg, ha ez időben nem korlátozott.
(322)
Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy a bekezdésben hivatkozott 240 GBP/kgU költségből körülbelül […] GBP/kgU elkerülhető volt. A fennmaradó költségek főleg a korábbi és a jövőbeli nyomottcsöves vízhűtéses reaktorban használható kiégett fűtőelemek végleges tárolójának a Sizewell B területén történő felszerelésével kapcsolatos nem elkerülhető költségekre vonatkoznak. Ezt a tárolót jelen évszázad során később teszik használhatóvá, ami, az árcsökkentő tényezőket is figyelembe véve, megmagyarázza ezen költségeknek a más országokban felmerülő költségekhez viszonyított relatíve kis értékét.
(323)
A 38. lábjegyzetben hivatkozott Gordon MacKerron-jelentésben található számok nem használhatók ezen becslés ellenőrzésére, mivel a jelentés nem utal arra, hogy ezek milyen mértékig tartalmazzák a nem elkerülhető költségeket.
(324)
Az Egyesült Királyság hatóságainak értékelését ellenőrzendő a Bizottság felhasználta a világ egyik legátláthatóbb nukleáris programjával, a finn nukleáris programmal kapcsolatosan nyilvánosságra hozott információkat. A Sizewellben keletkezett hulladékhoz hasonlóan a finn atomerőművekben keletkezett hulladékot nem dolgozzák fel újra annak végleges ártalmatlanítását megelőzően. A finn kiégett fűtőelemek kezelési költségeit az ártalmatlanítással megbízott finn vállalkozás 325 EUR/kgU-ra (217 GBP/kgU (47)) becsli, melyből 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) az elkerülhető költségekre vonatkozik (48).
(325)
A Bizottság megállapítja, hogy ezek a számok hasonlóak az Egyesült Királyság hatóságai által átadott számokhoz. A Bizottság figyelembe veszi, hogy ezek megerősítik azt, hogy 150 GBP/kgU kifizetése elegendő a kiégett fűtőelemek elkerülhető költségei, továbbá a nem elkerülhető költségek egy része kezelésének fedezésére.
(326)
A fentieket tekintetbe véve a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv nem biztosít a BE számára folyamatos támogatást, és hogy ennek időtartama összeegyeztethető az iránymutatásokkal az atomenergia-ipar sajátosságainak és az Euratom-Szerződés által az Egyesült Királyságra ruházott kötelezettségek figyelembevételével (49).
(327)
A Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság kormánya részletes tervet nyújtott be, mely piacfelmérést tartalmaz, illetve a legjobb, a legrosszabb és a közbeeső esetekre vonatkozó előfeltevésekre alapuló forgatókönyveket az iránymutatások (33) pontjának megfelelően. Emellett 2004. júliusi adatok alapján részletes pénzforgalmi elemzést is benyújtottak.
(328)
A terv részletesen leírja a BE nehézségeinek okait és azon intézkedéseket, melyeket megtettek vagy melyeket meg fognak tenni ezek kezelésére e határozat II. (2) c) bekezdése alapján. A szerkezetátalakítási terv olyan egy új kereskedelmi stratégia (E. intézkedés) végrehajtásáról rendelkezik, mely a BE fedezetlen pozíciójára irányul. Hogy biztosíthassa teljesítményével kapcsolatosan az inkább középtávú rögzített árú eladásokat, a BE célja, hogy csökkentse pénzforgalma változékonyságát és megerősítse hosszú távú életképességét. Szintén csökkenti annak mértékét, amennyire az Egyesült Királyság nagykereskedelmi villamosenergia-áraitól függ, miközben különféle szerződéses feltételek révén továbbra is fenntart egy megbízható irányt a piac felé, illetve a hozzáférést a rugalmas termeléshez az Eggborough és a közvetlen értékesítési üzletág révén az ipari és kereskedelmi fogyasztókra koncentrálva. Az A. és B. intézkedések célja, hogy a BE mint atomenergia-piaci szereplő előtt álló nem elkerülhető költségek nagyobb hányadát megcélozza részben azáltal, hogy a BE-t mentesíti korábbi nukleáris kötelezettségeitől, beleértve a korábbi kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos kötelezettségeket és az atomerőművek leszerelési költségeit, illetve azáltal, hogy csökkenti a BNFL-lel a jövőbeli bemeneti és kimeneti fűtőelemekkel kapcsolatosan kötött szerződésekből származó költségeit. Emellett a terv rendelkezik három pénzügyileg előnytelen adásvételi megállapodás újratárgyalásáról és a BE észak-amerikai erőműveinek eladásáról, mely segíthet a BE magas rövid távú, nem elkerülhető költségekkel kapcsolatos problémáinak megoldásában a kiadások finanszírozásának formájában. A BE nehézségeinek harmadik okát, a jelentősebb nem tervezett üzemszüneteket illetően a BE kidolgozott egy PIP elnevezésű programot, melynek célja, hogy a BE atomerőműveinek megbízhatóságát növelje. A PIP különösen olyan, a tőke és a munkaerő területén tett fokozott befektetésekről rendelkezik, melyek célja a fenntartás minőségének és az erőművek rendelkezésre állásának fejlesztése. Továbbá az egyik figyelembe vett sebezhető pont az a forgatókönyv, mely szerint a BE erőműveinek rendelkezésre állása nem javul. E forgatókönyv alapján a BE még mindig képes lenne pénzforgalmat generálni.
(329)
Az Egyesült Királyság kormánya által benyújtott pénzügyi előrejelzések szerint az életképességet ésszerű időn belül helyreállítják, mivel a BE 2004-től képes pénzforgalmat generálni, és 2005-től pozitív éves működési pénzforgalommal rendelkezik majd.
(330)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv a BE nehézségeinek gyökereinél ragadja meg a problémákat, és hogy realisztikus előfeltevéseken alapul, amint azt az iránymutatások előírják, különösen a villamosenergia-árak alakulásának és a PIP végrehajtásának fényében.
(331)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy az életképesség helyreállítását csak belső intézkedésekből származónak lehet-e tekinteni. A Bizottság különösen azt tartotta kérdésesnek, hogy a BE által ezen intézkedéseket követően elért megtakarítások csak a hitelezők és szállítók engedményeinek eredményei-e, és nem a BE tevékenységeinek bármilyen racionalizálásából származnak.
(332)
Az eljárás megindítását követően a Drax észrevételt tett ezzel a ponttal kapcsolatosan. Véleménye szerint a BE szerkezetátalakítása nem reális szerkezetátalakítás, mivel nem belső intézkedéseken alapul, és a BE-nek garanciát nyújt arra, hogy nem hagyják csődhelyzetbe kerülni. Emellett hozzáteszi, hogy a BE-nek a szerkezetátalakításhoz való hozzájárulását illetően van némi bizonytalanság, és egyes atomerőművek bezárása mellett kellett volna inkább dönteni. Ez utóbbi észrevételébe a Greenpeace is osztozik. Az Egyesült Királyság nem ért egyet ezzel a nézettel, és azt a választ adta, hogy a csomagot a BE életképességi kilátásainak tekintetében a kormánynak jóvá kell hagynia. Az Egyesült Királyság kormánya megállapította továbbá, hogy az iránymutatások egyensúlyt kívánnak meg az állami, a magánhozzájárulások és a vállalkozás saját hozzájárulása között, de nem kívánják meg, hogy a vállalkozás saját erejéből, állami beavatkozás nélkül álljon talpra.
(333)
A Bizottság elfogadja azt, hogy a szerkezetátalakításnak nemcsak belső intézkedéseken kell alapulnia, hanem állami intézkedéseket is tartalmazhat, illetve magánfelek, vagyis hitelezők és szállítók által tett intézkedéseket is. A Bizottság megállapítja, hogy a BE már végrehajtotta a következő intézkedéseket: megvált észak-amerikai eszközeitől (F. intézkedés) és […]. Kereskedelmi szempontból a Bizottság tudomásul veszi azt a tényt, hogy a BE, megfelelően új kereskedelmi stratégiájának (G. intézkedés), növelte középtávú állandó szerződéseinek számát, hogy fedezetlen helyzetét csökkentse. A BE továbbá nem mentesül nukleáris kötelezettségei alól, hanem hozzájárul a NLF finanszírozásához.
(334)
Amint az alább a VI. (3) c) v. szakaszból kiderül, a Bizottság szintén figyelembe veszi azt a tényt, hogy egy vagy több BE-atomerőmű bezárása nem járható út, és Eggborough eladása veszélyeztetné a BE-nek az életképesség helyreállításával kapcsolatos kilátásait, továbbá aránytalan lenne.
(335)
A BE által már megtett és megteendő intézkedések tekintetében, illetve figyelembe véve azt a tényt, hogy a BE nehézségeinek okaival kapcsolatos kérdésekre a szerkezetátalakítási terv kitér, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az iránymutatások (32) pontjának követelményei teljesülnek.
(336)
Egyes harmadik felek különösen a Dungeness B, a BE egyik legrégebbi atomerőműve életképességének lehetőségeit kérdőjelezték meg.
(337)
A Powergen, az indokait a legkielégítőbb mértékben alátámasztó harmadik fél a Dungeness B helyzetével kapcsolatos elemzését egy, az erőmű költségszerkezetének eredetileg az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott és az eljárás megindításáról szóló határozatban meghatározott felülvizsgálatára alapozta.
(338)
A Powergen szerint a Dungeness B nagyon hatékony erőmű. A korábbi számadatok tanulsága szerint az átlagos kihasználtság kicsi. A Powergen becslése szerint körülbelül 46 %-nyi. Ilyen átlagos kihasználtság mellett az erőmű évi termelése körülbelül 4,5 TWh. A Powergen szerint ilyen mennyiségű villamos energia körülbelül 73,8 millió GBP költséggel jár, ha csak az elkerülhető költségekkel számolunk. A Powergen arra a következtetésre jut, hogy a Dungeness B elkerülhető költségei körülbelül 16,4/MWh GBP-t tesznek ki, amennyiben az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára 16/MWh GBP (50).
(339)
A Powergen elemzésével kapcsolatos észrevételeikben az Egyesült Királyság hatóságai saját véleményüknek adtak hangot a Dungeness B életképességének a Powergen által történt ellenelemzését illetően. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a Powergen elemzése két hibát tartalmaz. Először is a Powergennek az üzem teljes költségére vonatkozó hipotézise túl alacsony. A BE adatai azt sugallják, hogy a Dungeness B tényleges költségei magasabbak a Powergen által becsültnél, különösen a működési és fenntartási költségek tekintetében. Ez emeli a Dungeness B költségeit MWh-nként.
(340)
Ezzel szemben az Egyesült Királyság hatóságai szerint a Dungeness B hatékonysági mutatói az elmúlt években sokat. Véleményük szerint mivel a múltbeli adatok fejlődést mutatnak, a jövőre nézve nem lehet olyan előfeltevésekből kiindulni, hogy a vállalkozás a legrosszabb éveiben tapasztalt módon fog teljesíteni, inkább azzal kell számolni, hogy úgy teljesít, mint azt tette a közelmúltban. Ez az erőmű átlagos kihasználtságát 61 %-ra növeli. Ez csökkenti a Dungeness B költségeit MWh-nként.
(341)
Figyelembe véve mind a (339), mind a (340) bekezdésben foglaltakat, az Egyesült Királyság hatóságai a Dungeness B’s elkerülhető költségeit megközelítőleg […] GBP/MWh-ra becsülik, amennyiben az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára […] GBP/MWh.
(342)
A Bizottság megvizsgálta a Dungeness B elkerülhető költségeit, figyelembe véve különböző hipotéziseket, attól függően, hogy mely becslés helytálló a teljes költség és az átlagos kihasználtság tekintetében. A következő mátrixot kapta:
8. táblázat
A Dungeness B’s elkerülhető költségei MWh-nként, amennyiben az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára 16 GBP/MWh
Az Egyesült Királyság hatóságainak előfeltevése a teljesítményt illetően
A Powergen előfeltevései a teljesítményt illetően
Az Egyesült Királyság hatóságainak előfeltevései a költségeket illetően
[…]
[…]
A Powergen előfeltevései a költségeket illetően
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Figyelembe véve a villamosenergia-ár emelkedéséből származó hasznot a BE és a BNFL között abban az esetben, ha az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára nem 16 GBP/MWh, a Bizottság kiszámította a villamos energia kötési árfolyamát, amely felett a Dungeness B elkerülhető költségeit fedezni tudja a különféle előfeltevések szerint:
9. táblázat
Az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára, amely felett a Dungeness B fedezni tudja elkerülhető költségeit
Az Egyesült Királyság hatóságainak előfeltevése a teljesítményt illetően
A Powergen előfeltevései a teljesítményt illetően
Az Egyesült Királyság hatóságainak előfeltevései a költségeket illetően
[…]
[…]
A Powergen előfeltevései a költségeket illetően
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
A 9. táblázatban foglaltak alapján egyértelmű, hogy, a legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyv kivételével, a Dungeness B képes arra, hogy fedezze elkerülhető költségeit, így nem generál veszteséget, amint az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci ára […] GBP/MWh felé emelkedik. Ez a kötési árfolyam megfelel az alapterhelési villamos energia nagykereskedelmi piaci árának, amely, amint az kiderül a (282)-(285) bekezdésekből, jelenleg jóval meghaladja a 20 GBP/MWh-t, és amely a feltételezések szerint egyébként mindig 16-19 GBP/MWh között mozog, még rövid távon is, amíg a Dungeness B működik. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a jelenlegi villamosenergia-árak mellett a Dungeness B képes elkerülhető költségeinek fedezésére még a legpesszimistább forgatókönyv szerint is.
(345)
A Bizottság így a Dungeness B-t életképes eszköznek tekinti.
b) Annak kérdéséről, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozták-e
(346)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kifejezte kétségeit azt illetően, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozták-e, mivel a B., C. és G. intézkedések állami támogatás jellege nem volt megállapítva, és mivel az A. intézkedésben foglalt támogatás pontos összegét nem rögzítették.
(347)
A Bizottság megállapítja, hogy fent a VI. (2) a) és a VI. (2) b) szakaszokban megállapította, hogy a B., C. és G. intézkedések nem jelentenek állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. A támogatási csomagot tehát csak az A. intézkedésre korlátozták.
(348)
Az A. intézkedés olyan állami támogatást foglal magában, mely a kötelezettségeknek három kategóriájára irányult: a korábbi kiégett fűtőelemek kezelésére, a szerződésen kívüli kötelezettségek kezelésére és az atomerőművek leszerelésére. Az eljárás megindításának időpontjában az e három kategória mindegyikéhez kapcsolódó kötelezettségeket és következésképpen a hozzájuk kapcsolódó állami támogatást csupán megbecsülték, de nem becsülték túl.
(349)
A kiégett fűtőelemek kezelésére vonatkozó kötelezettségek az összes kötelezettség nagyobbik hányadát jelentik. A BNFL-nek történő kifizetésben a szerkezetátalakítási terv hatálybalépésének időpontját megelőzően a BE reaktoraiba töltött fűtőelemek kezelési szolgáltatásaiból állnak. Ezek a szolgáltatások már szerződésben meghatározottak, és az összeg, amivel a BE a BNFL-nek ebben a tekintetben tartozik, a legtöbb körülmény vonatkozásában jól meghatározott.
(350)
Ez okból a Bizottság még mindig úgy tekinti, hogy azt a mértéket, ameddig az Egyesült Királyság kormánya finanszírozni tudja ezen kötelezettségeket, maximalizálni kell. Az Egyesült Királyság hatóságai ezért elfogadták azt, hogy az e kötelezettségekre vonatkozó eredeti becsléseiket, vagyis 2 185 000 000 (51) GBP-t maximalizálnak az ilyen kötelezettségekhez kapcsolódó támogatásra.
(351)
Ezzel szemben az atomerőművek leszerelésére vonatkozó kötelezettségeket és a nem szerződéses kötelezettségeket nehéz pontosan számszerűsíteni.
(352)
Az atomerőművek leszerelése meglehetősen egyedi tevékenység. Világszerte nincs sok tapasztalat ezen a téren teljesen elvégzett munkáról (52). A szakértők szerint az ilyen költségek a teljes beruházási költségeknek 15 %-át vagy még többet tehetnek ki (53), vagy a beruházás nukleáris részének 50 %-át (54). Még ha az ilyen becslések teljesen konzisztensnek és pontosnak is bizonyulnak, szükséges lehet az erőműben tett pontos beruházási költségek kiszámítása annak érdekében, hogy az atomerőmű leszerelési költségeit meg lehessen becsülni, ami különösen nehéz olyan régebbi erőművek esetén, mint a BE erőművei, hiszen a korábbi költségek meglehetősen pontatlanok.
(353)
Emellett a BE legtöbb erőműve AGR-erőmű, melyek nemcsak a más országokban megtalálható erőművektől, hanem bizonyos mértékig egymástól is különböznek. Nemigen lehet tehát arra számítani, hogy a BE reaktorai leszerelési költségeire vonatkozó becslések pontosságát a más országokban vagy az Egyesült Királyságban szerzett tapasztalatok fokozhatják.
(354)
A nem szerződéses kötelezettségeket sajátos természetükből adódóan hasonlóan nehéz meghatározni. Ezek elsősorban a kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításával kapcsolatosak. Amint az a Nirex középszintű hulladéktárolójának tapasztalataiból is kiderül, bizonytalan, hogy az Egyesült Királyságban hogyan történik a nukleáris fűtőelemek végleges ártalmatlanítása. A más országokban szerzett tapasztalatok szintén azt mutatják, hogy a bizonyos típusú hulladékok ártalmatlanítására alkalmas helyek megtalálása sem technikailag, sem politikailag nem problémamentes. Igen nehéz egy tevékenység költségeit elégséges pontossággal számszerűsíteni, ha kevés információ áll rendelkezésre a tevékenységek pontos módszereiről. Az Egyesült Királyság hatóságai által továbbított információból az is kiderül, hogy a más tagállamok intézményei által a tárolási költségekre vonatkozóan tett becslések drasztikus eltéréseket mutathatnak.
(355)
A fentieket figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelése és a nem szerződéses kötelezettségek maximális költségeinek a meghatározása csak nagy hibaszázalékkal történhet. Ez annak súlyos kockázatát hordozná, hogy az értéket túlbecsülik.
(356)
Mindezek alapján ebben az esetben a Bizottság szerint egy meglehetősen bizonytalan és valószínűleg túlbecsült értéknek a támogatásra vonatkozó maximális értékeként történő ellentétes lenne a minimális szükséges támogatás követelményével, mivel a bizonytalansági különbözet, amennyiben nem materializálódik, szükségtelen támogatás nyújtásához vezethet.
(357)
A minimális szükséges támogatás elvének biztosításához célravezetőbb lehet, ha nem próbálkoznak a támogatásra vonatkozó maximális érték kiszámításával, hanem ehelyett olyan mechanizmust hoznak létre, mely biztosítja, hogy a jövőbeli kiadások a minimumra korlátozódnak.
(358)
Az Egyesült Királyság hatóságai ezért e tekintetben egy sor mechanizmus létrehozására vállalkoztak. Különösen arra, hogy:
a)
a kötelezettségek azon kategóriáit, melyek költségét az állam átvállalja, pontosan meghatározzák;
b)
az Egyesült Királyság hatóságai alaposan ellenőrzik ezen költségeket a Nukleáris Létesítmények Leszerelésével Foglalkozó Ügynökség (NDA) révén; ez az ellenőrzés mind előzetesen, mind utólag megtörténik;
c)
az atomerőmű-leszerelési tevékenységekre vonatkozó pályázati felhívásokat az NDA teszi közzé, mely biztosítja, hogy a költségeket a sztenderd piaci szinten tartják;
d)
az NDA tevékenységeit az Egyesült Királyság Kereskedelmi és Ipari Minisztériuma és a Nemzeti Ellenőrzési Hivatal felügyeli;
e)
a Bizottságnak a kiadások feletti ellenőrzése további erősítése céljából a kétféle kötelezettség eredeti összesített becslése (pl. 1 629 000 000 GBP (55)) küszöbként használandó. Amennyiben az e két kötelezettséghez kapcsolódó kumulált kiadás meghaladja ezt a küszöböt, a Bizottság kibővített jelentést kap mind a kötelezettségekkel kapcsolatosan felmerülő költségek tekintetében tett kifizetésekről, mind az ezen költségek csökkentése érdekében tett lépésekről. Ez a jelentés olyan elemzésen alapul, melyet független számviteli szakértők végeznek el.
(359)
Lehetséges, hogy egyes, a BE által a BNFL-nek a kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos kötelezettségek keretében fizetendő nagyon korlátozott kifizetések meghaladják az eredetileg becsült összeget. Ez történik különösen akkor, amikor egyes kiégett fűtőelemek nem felelnek meg az előírásoknak, és különös kezelést igényelnek. Ilyen esetben a BE és a BNFL között hatályban levő szerződések értelmében a normális kiégett fűtőelemek kezelési árai emelhetők. Ebben az esetben az állam által a BE ezen kötelezettségek alóli mentesítése céljából az eredeti becslésen felül fizetendő összegeket a fentebb említett 1 629 000 000 GBP küszöbhöz viszonyítva számítják ki anélkül, hogy a küszöböt megváltoztatnák.
(360)
A (350) és a (358) bekezdésekben említett összegek kiszámítása céljából a Bizottság szerint a normál átváltási arányt kell alkalmazni. Az érintett időszak hosszát figyelembe véve azonban az átváltási arányt ötévenként ki kell igazítani. (56)
(361)
Fontos azt megállapítani, hogy a (350) és a (358) bekezdésekben említett maximum és küszöb minden olyan kiadásra vonatkozik, mely a kötelezettségek teljesítése során merült fel, akár a NLF finanszírozza ezeket, akár az állam. Ez azt jelenti, hogy a maximum és küszöb mechanizmusa automatikusan figyelembe veszi az elérhető finanszírozást.
(362)
Végül a szerkezetátalakítási csomag tartalmazza továbbá az adókedvezményt a BE erőművei számviteli értékének növekedésére tekintettel, mivel az ezekhez kapcsolódó kötelezettségek egy részét az Egyesült Királyság kormánya fizeti meg. Mivel ezeket a kötelezettségeket a BE elszámolásai tartalmazzák, ezeknek az Egyesült Királyság kormánya által történő részleges és lehetséges csökkentése értéküket potenciálisan az Egyesült Királyság kormánya által vállalt maximális értékig emeli.
(363)
Az Egyesült Királyság számviteli és pénzügyi szabályozása értelmében ez a növekedés adóköteles. A kormány által nyújtott kedvezmény így lehetséges versenyelőnyt jelent a BE számára az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Az esetleges adózás azonban csökkentené a BE-nek a kötelezettségek saját finanszírozására való képességét, mellyel viszont az Egyesült Királyság kormányának aktuális kötelezettségei növekednének. Így az adókedvezményben az állami támogatás elemének egészét vagy részét a kötelezettségek kormány által történő végleges finanszírozásának növekedése kompenzálja. Az állami támogatás eleme az adókedvezményben csak a kedvezmény azon részének felel meg, melyet az Egyesült Királyság kormányát kötelező kifizetések növekedése nem kompenzál, tiszteletben tartva, hogy a kormány a nukleáris felelősségvállalásának tesz eleget.
(364)
Az erőmű értéknövekedése csupán mesterséges, mivel a kötelezettségek megmaradnak, míg az Egyesült Királyság kormányának kötelezettségvállalásának teljesítésére sor nem kerül, illetve addig a mértékig, amíg ez aktuálisan hozzáférhető, és a lehető legnagyobb mértékig teljesítenie kell ezt a NLF-nek, melybe a BE hozzájárulást fizet. Továbbá abban az esetben, ha a kormány a kötelezettségek finanszírozásának hiánya esetén más módon vagy más időpontban fizet, például a kötelezettségek tényleges felmerülésének időpontjában ad hoc támogatásokkal, lehetséges, nem lesz szükség adókedvezményre.
(365)
A fentiek alapján a Bizottság szerint az adókedvezményben az állami támogatás eleme nem lépi túl a szerkezetátalakítási célkitűzéshez szükséges támogatáshoz szükséges mértéket.
(366)
Végül a Bizottság megállapítja, hogy a BE nyereségének bármely növekedését, például a villamosenergia-árak növekedése esetében, a BE-nek a NLF-be történő hozzájárulása finanszírozására kell szánni. A BE hozzájárulásának ilyen növekedése automatikusa a támogatás összegének csökkentésével járna.
(367)
A Bizottság szerint a fent leírt mechanizmus összességében biztosíthatja, hogy az A. intézkedésben foglalt állami támogatást a szükséges minimumra korlátozzák.
c) A verseny aránytalan torzulásának elkerüléséről
(368)
Az iránymutatások (35) pontja szerint „intézkedéseket kell tenni, hogy a lehető legjobban mérsékeljék a támogatásnak a verseny érintettjeire gyakorolt bármilyen káros hatását”.
(369)
Kivételes esetektől eltekintve, amennyiben az érintett piac mérete elhanyagolható a Közösség és az EGT szintjén vagy amennyiben a cégnek az érintett piacon meglevő részesedése elhanyagolható, ezeket az intézkedéseket végre kell hajtani, hogy a szerkezetátalakítási terv támogatási eleme összeegyeztethető legyen a közös piaccal. Ezeknek a vállalkozás piaci jelenlétét korlátozó intézkedések formájában kell megjelenniük, és a támogatás torzító hatásával arányosnak kell lenniük. Megfontolandó az intézkedések szükségességének enyhítése, amennyiben a piac szerkezetének nyilvánvaló romlásához vezetnének.
(370)
Az esetleges kompenzációs intézkedések formája és mértéke a piaci kapacitás helyzetétől függ. Amennyiben a piacon szerkezeti többletkapacitás van jelen, a kompenzációs intézkedéseknek a termelési kapacitás visszafordíthatatlan csökkentését kell elérniük. Amennyiben nincs szerkezeti többletkapacitás, kompenzációs intézkedésekre továbbra is lehet szükség, de a termelési kapacitás visszafordíthatatlan csökkentésétől eltérő formában kell megjelenniük.
i. Az érintett piac
(371)
Az iránymutatások 20. lábjegyzete szerint az érintett földrajzi piac általában magában foglalja az EGT-t vagy ennek jelentősebb részét, ha a terület versenyfeltételei eléggé különböznek az EGT más területeitől.
(372)
A tagállamok között hosszú ideje létezik villamosenergia-kereskedelem, különösen a 96/92/EK irányelv hatálybalépése óta.
(373)
A tagállamok közötti villamosenergia-kereskedelem azonban bizonyos fizikai tényezők által korlátozott, a rendszer-összekötési kapacitás elégtelensége miatt. Ezek a korlátozások még szorosabbak, amikor földrajzi okokból tovább korlátozódnak az új rendszerösszekötők fejlesztésének lehetőségei.
(374)
A transzeurópai hálózati politika keretében a Bizottság listát állított össze a belső villamosenergia-piac ilyen jellegű szűk keresztmetszeteiről. A transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és az 1254/96/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2003. június 26-i 1229/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat I. melléklete (57) alapján az Egyesült Királyság az egyik olyan földrajzi terület, mely a hálózat többi részéhez elégtelen módon kötődik ahhoz, hogy az egységes piac tényleges egészként működhessen.
(375)
A Közösség villamosenergia-hálózatának többi részétől való elszigeteltségén túl az Egyesült Királyság villamosenergia-piacát igen egyedi kereskedelmi rendszer jellemzi. Ez az egyedi kereskedelmi rendszer, melyet Új Villamosenergia-kereskedelmi Rendszer („NETA”) néven ismernek, főleg a termelők, a szállítók és a fogyasztók közötti kétoldalú szerződéseken alapul, szemben a klasszikusabb pool piacokkal. A NETA versenyfeltételei meglehetősen különbözőek a pool piac versenyfeltételeitől, amit az a tény is alátámaszt, hogy az Egyesült Királyságban a pool rendszerről a NETA-ra történő átállás a villamos energia nagykereskedelmi árainak nagyfokú csökkenésével járt.
(376)
Jelenleg a NETA-nak csak Anglia és Wales része. A skót piac azonban szintén erősen kötődik a NETA-hoz, mivel Skóciában a villamosenergia-árakat Angliához és Walesihez viszonyítva indexálják. A NETA-t emellett hamarosan Skóciára is kiterjesztik a tervek szerint. Az így létrejövő nagy-britanniai piac 2005-ben kezdhetné meg működését. Meg kell jegyezni azonban, hogy Skócia ennek a piacnak csak kis hányadát teszi ki, mivel Skóciában a létesítményi kapacitás alig haladja meg Anglia és Wales létesítményi kapacitásának 10 %-át.
(377)
Az észak-írországi villamosenergia-piac belátható időn belül nem csatlakozik a nagy-britanniai piachoz. A Nagy-Britannia és Észak-Írország közötti villamosenergia-összeköttetés jelenleg valójában gyenge (névleges energiája 0,5 GW, ami a Nagy-Britanniában nyilvántartott létesítményi kapacitás 1 %-ánál is kevesebbet jelent). Az észak-írországi versenyfeltételek ezért a nagy-britanniaiaktól meglehetősen különbözőek maradnak.
(378)
A fentiek alapján, illetve mivel a BE csak Nagy-Britanniában működik, a Bizottság szerint e határozat alkalmazásában az érintett földrajzi piac Nagy-Britannia (58).
(379)
Az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott számadatok alapján az a 15 állam, mely a szerkezetátalakítási tervről szóló értesítés időpontjában tagállam volt, kb. 565 GW teljes létesítményi kapacitással rendelkezik. Nagy-Britannia teljes nyilvántartott létesítményi kapacitása ezen értéknek kb. 10 %-a. Emellett az Egyesült Királyság piaca, melynek a nagy-britanniai piac 95 %-át teszi ki, az EGT területén az egyik legnagyobb, és csak Németország és Franciaország előzi meg. Ezért tehát ez a piac nem tekinthető elhanyagolhatónak sem közösségi, sem EGT-szinten.
(380)
A BE kapacitása az angliai és walesi nyilvántartott kapacitásnak kb. 14 %-a, és a skóciainak kb. 24 %-a. A BE tehát nem elhanyagolható részesedéssel rendelkezik az érintett piacon.
(381)
Összefoglalva az érintett piacon a BE-n kívül más szereplők is jelen vannak: a BNFL, az EDF-Energy, az Innogy, a Scottish and Southern Electricity, a Scottish Power és a Powergen, hogy csak a legnagyobbakról tegyünk említést. A BE eltűnése esetén az érintett piac sem monopóliummá, sem szoros oligopóliummá nem válna.
(382)
A fenti következtetések megerősítik a Bizottságnak az e határozatban az eljárás megindítása céljából megfogalmazott kiindulási piacelemzését. A Bizottság megállapítja, hogy egyetlen harmadik fél sem nyújtott be olyan értelmű észrevételt, mely a kezdeti következtetéseket megkérdőjelezné.
ii. A piac kapacitásának helyzete
(383)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában egyértelműen megfogalmazta, hogy egy villamosenergia-piac kapacitási helyzetének értékelésében figyelemmel kell lenni a villamos energia fizikai sajátosságaira és arra a lehetséges nagy mértékű zavarra, amit a villamosenergia-szolgáltatás szüneteltetése a gazdaságban és a polgárok mindennapi életében okozhat. A szerkezeti többletkapacitás meglétének értékelésébe ezért egy elégséges kapacitásra vonatkozó tűréshatárt kell foglalni, hogy az bármilyen ésszerű forgatókönyv esetén kielégíthesse a csúcsterhelés alatti keresleteket is.
(384)
A Bizottság megállapította, hogy a kapacitásnak az érintett piacon meglevő tűréshatása nem különösebben nagy a nemzetközi szabványokkal és a korábbi értékekkel összehasonlítva. Megállapította azonban, hogy a kapacitás tűréshatárában lehetett lehetőség kisebb csökkenésre néhány másik tagállammal vagy az Egyesült Királyság 1995/1996-os értékeivel összevetve.
(385)
A harmadik feleknek a szerkezeti többletkapacitás meglétére vonatkozó észrevételei az árak alakulására és a Nagy-Britanniában meglevő kapacitás-árkülönbözet értékelésére vonatkoztak.
(386)
Egyes harmadik felek szerint a villamosenergia-árak alakulása és a szerkezeti többletkapacitás piaci megléte között van kapcsolat. Szerintük a NETA-hoz hasonló versenyző piacon az ár további kapacitás szükségességét jelezheti. Amennyiben a jövő egy bizonyos időszakában további kapacitásra van szükség, ezen időszak esetleges kapacitáshiánya a megfelelő határidős árak növekedését váltaná ki. Az árak elérik azt a szintet, mely új létesítmény felszerelési költségeinek fedezésére elegendőek, mely új piaci szereplő belépésével jár.
(387)
Jelenleg, ezen harmadik felek szerint, az ára a közelmúltban tapasztalt emelkedés ellenére még nem érték el az új piaci szereplő belépéséhez elégséges szintet. Ez illusztrálja a piac jelenlegi túlzott kapacitását.
(388)
A Bizottság elismeri, hogy van kapcsolat a piaci árak és a piaci kapacitás helyzete között. Azonban véleménye szerint a NETA-hoz hasonló villamosenergia-piacok túl összetettek ahhoz, hogy pusztán az árakra vonatkozó észrevétel alapján a piac szerkezeti többletkapacitásának meglétére vonatkozóan határozott következtetést lehessen levonni.
(389)
Először is, a pool köré szerveződött piacoktól eltérően a NETA-ban nincs klíringár. A NETA kétoldalú szerződéseken alapul, melyek nagyon különböző formákat ölthetnek, és melyek nem mindig biztosítanak eléggé átlátható árakkal kapcsolatos adatszolgáltatási mechanizmusokat. Az UKPX-hez hasonló villamosenergia-tőzsdék átláthatóbbak, de a piacnak nem képviselik elég nagy részét ahhoz, hogy jelentős következtetéseket lehessen ezek alapján levonni. Ezek továbbá a rövid határidős kereskedelemre koncentrálnak, vagyis a jövőbeli tendenciákkal kapcsolatos kérdésekben csak korlátozott mértékben hasznosíthatóak. Ezért a független források - mint például a Heren vagy az Argus - által közzétett árindexekre kell támaszkodni. Ezeknek az árindexeknek megvannak a maguk korlátai, mivel csak a nagykereskedelmi piacot képviselik, mely a teljes villamosenergia-kereskedelemnek csak kb. kétharmadát jelenti, és így nem használhatók az előre látható villamosenergia-termelés nem szélsőséges hiányosságainak megragadására.
(390)
Másfelől a (389) bekezdésben foglalt idézet arra az előfeltevésre alapul, hogy a határidős árak hűen tükrözik a jövőbeli piaci helyzetet. A Bizottság szerint ez nem mindig lehet helytálló. Ezek az árak tulajdonképpen egy sokkal összetettebb helyzetet tükröznek, melyek inkább arra alapulnak, hogy a vevő és az eladó mit gondol saját jövőbeli helyzetéről. Ez azt jelenti, hogy ezek tehát a jövőbeli piaccal kapcsolatos elvárásokra alapulnak, ami igen távol lehet a realitástól, hiszen mind a kereslet, mind a kínálat túl sok piaci ingadozásnak van kitéve. Más szavakkal a határidős árak nem képviselik a kereslet és a kínálat közötti jövőbeli egyensúlyt, hanem azt illusztrálják, hogy a jelenlegi szereplők szerint milyen lesz ez az egyensúly. A fűtőelemek áringadozásai mellett ez az egyik oka annak, hogy a határidős árak miért ingadoznak idővel olyan sokat, még a jövő egy meghatározott időszakát tekintve is.
(391)
Harmadrészt még ha valaki el is fogadja, hogy a közzétett árak teljesen helytállóak és hűen tükrözik a keresletet és a kínálatot, logikai űr van a között a konklúzió között, hogy az árak nem teszik lehetővé a piacra újonnan belépő szereplők költségeinek teljes fedezését, illetve a között, hogy a piacon túlzott kapacitás van, sőt hogy a piacon szerkezeti többletkapacitás van.
(392)
A fentiek alapján a Bizottság szerint az árakra vonatkozó észrevétel önmagában nem eléggé megbízható jelzés arra, hogy el lehessen dönteni azt, hogy egy, a NETA-hoz hasonló villamosenergia-piacon szerkezeti többletkapacitás van-e.
(393)
A Bizottság azonban megállapítja, hogy mióta a BE szembesült a nehézségekkel, a téli határidős árak nagyban emelkedtek. Több árfigyelő ügynökség is 20 GBP/MWh feletti értékeket tett közzé a téli alapterhelési árakra az elkövetkező néhány évre, mely értékek akár a 27 GBP/MWh (59) -t is elérték. Az emelkedő tendencia folyamatosnak és fenntarthatónak látszik. Az új piaci szereplők költségeit 20 GBP/MWh és 25 GBP/MWh (60) közötti összegre becsülik.
(394)
A Bizottság álláspontja szerint a túlzott kapacitás meglétét könnyebb a létesítményi kapacitás és a csúcsterhelés alatti keresletek tényleges fizikai számadatainak elemzése révén megbecsülni. Az a tűréshatár, mellyel a létesítményi kapacitás meghaladja a hideg időben általában tapasztalt csúcsterhelés alatti keresletet (61), a rendszer kapacitásának tűréshatáraként ismert. Ebben a keretben annak megbecsüléséhez, hogy a piac szerkezeti többletkapacitást mutat-e, azt kell megbecsülni, hogy a jelenlegi és az előre látható kapacitás-árkülönbözetek helytállóak-e.
(395)
Nyilvánvaló, hogy a helytálló kapacitás-árkülönbözet tekintetében határozott mennyiségi normát megállapítani igen nehéz feladat. A norma számos, hálózatonként eltérő paramétertől függ. Nagyban függ továbbá attól, hogy az ellátás biztonságának milyen szintjét kell elérni, ami kevésbé tárgyszerű fogalmakhoz is kapcsolódhat, például ahhoz, hogy egy bizonyos régióban adott időszakban milyen pszichológiai hatása lehet az áramkimaradásnak.
(396)
Továbbá, még ha minden fizikai és pszichológiai paraméter ellenőrizhető is, a szükséges kapacitás-árkülönbözet nagyban függ a piac szerkezetétől. Egyes szakértők szerint a liberalizáltabb piacok kisebb kapacitás-árkülönbözetet igényelnek, mint az erősen szabályozott centralizált piacok, bár a legtöbb egyetért abban, hogy ennek a hatásnak a számszerűsítése jelenleg múltbeli bizonyítékok hiányában nem lehetséges.
(397)
Harmadik felek által tett észrevételek továbbá különböző aspektusokban világítják meg a Nagy-Britanna számára helytálló kapacitás-árkülönbözetet. A legtöbb, ezzel a kérdéssel foglalkozó észrevétel az angol és a walesi hálózat piaci szereplőjének (NGTransco) hétéves beszámolójából származik. Ebben a beszámolóban a NGTransco megállapítja, hogy egy 20 %-os kapacitás-árkülönbözet lehetne a tervezési célok névleges referenciaértéke. Arra céloz továbbá, hogy egy kisebb kapacitás-árkülönbözet a rendszer valós idejű kezelése esetén lehetséges volna, és ilyen használatra egy lehetséges 10 %-os számadatot idéz.
(398)
A Drax és a Greenpeace szerint ezt a 10 %-os számadatot az adekvát kapacitás-árkülönbözet megfelelő referenciájaként lehetne használni a szerkezeti többletkapacitás megléte értékelésének céljából. Más szervezetek a 20 %-os számadatot részesítették előnyben, beleértve a Greenpeace által a tárgyban jelentések elkészítésére megbízott intézeteket is (62).
(399)
Saját észrevételeiben a NGTransco egyértelműen megfogalmazta, hogy a két számadat közül melyiket tekinti alkalmasnak arra, hogy a szerkezeti többletkapacitás értékelése céljából használják, megállapítva, hogy „Angliai és walesi rendszerüzemeltetőként az a véleményünk, hogy bármely erőműre vonatkozó 20 %-os szint alatti tűréshatár nem jelenthet az angliai és a walesi piac szempontjából túlzott kapacitást”.
(400)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a 20 %-os szint megfelelő benchmark az angliai és a walesi piac kapacitáshelyzetének értékelésére. Bár a skóciai piac hamarosan csatlakozik az angol és a walesi piachoz, ez ugyanakkor fizikailag attól igen elszigetelt. A két régió közötti 2 200 MW összeköttetés túl kicsi ahhoz, hogy az egyes régiók energiahiányát vagy -többletét teljesen rugalmas felhasználással ellensúlyozhassa. Ezt egyébként szinte mindig energiaexportra használják Skóciából Angliába és Walesbe. E nagyfokú korlátozó tényező miatt a Bizottság megállapítja, hogy a 20 %-os benchmarkot a globális nagy-britanniai számadatok esetén emelni kell.
(401)
Az angliai és a walesi piac messze a legnagyobb földrajzi szegmense a nagy-britanniai piacnak. Erre a szegmensre alapul a legtöbb gazdasági adat, mivel a skóciai árakat az angol és a walesi adatokkal összhangban alakítják. A harmadik felek észrevételeinek túlnyomó többsége szintén az angliai és a walesi szegmensre koncentrálódik. A Bizottság ezért ezzel a szegmenssel kezdte piaci elemzését.
(402)
Múltbeli bizonyítékok alapján a két szegmens közötti rendszerösszekötőt szinte kizárólag csak Skóciából Angliába és Walesbe történő export céljára használták. A NGTransco ezt a rendszer-összekötési kapacitást Anglia és Wales számára energiaforrásként tekinti. Ezzel szemben a Scottish Power szerint, ami Skóciának azon részéért felelős üzemeltető, melynek Angliával közös határa van, a rendszer-összekötési kapacitást az exportnak szentelik. A fentiek alapján és mind a múltbeli tapasztalattal, mind a helyi üzemeltetők által alkotott előfeltevésekkel összhangban a Bizottság e határozat további részében Anglia és Wales/Skócia rendszer-összekötési kapacitását csak Anglia és Wales tekintetében veszi figyelembe.
(403)
Anglia és Wales egészében csak egyetlen hálózatüzemeltető van jelen: az NGTransco. A Bizottság elemzését a NGTransco előrejelzésének ezen szegmensére alapozta, mely előrejelzést havonta tesznek közzé a vállalat hétéves beszámolójában.
(404)
Az eljárás megindítása óta az NGTransco felülvizsgálta az angliai és a walesi piac kapacitás-árkülönbözetére vonatkozó előrejelzéseit. A NGTransco új előrejelzést nyújtott be a Bizottságnak. Ugyanezen előrejelzés még újabb változatát tette közzé az NGTransco 2004. évi hétéves beszámolójában (63).
(405)
A Bizottság ezt a későbbi újabb változatot felhasználta elemzése céljaira. Ez az újabb változat ugyanazon az alaphipotézisen alapul, különösen a bemeneti adatok tekintetében, mint az NGTransco által a Bizottságnak benyújtott beadványában relevánsnak tekintett előrejelzés. Mindössze naprakészebb adatokat tartalmaz a piacfejlődéssel kapcsolatosan.
(406)
Ez az előrejelzés három forgatókönyvet állapít meg. A legoptimistább forgatókönyv („SYS-háttér”) szerint a termelés hozzáférhetősége az aláírt átviteli szerződésekkel áll majd összhangban. A legpesszimistább forgatókönyv („meglevő vagy felszerelés alatti háttér”) feltételezi, hogy a meglevőkön és az aktuálisan felszerelés alatt állókon kívül nem lesznek hozzáférhető erőművek. A köztes forgatókönyv („jóváhagyási háttér”) feltételezi, hogy a hozzáférhető erőművek egyrészt a meglevők, a felszerelés alatt állók, továbbá azok, amelyekre az Electricity Act és az Energy Act értelmében már megadták a jóváhagyást.
(407)
A következő táblázat összefoglalja a három forgatókönyv szerinti előrejelzést.
10. táblázat
A 2004. évi NGTransco-féle forgatókönyvek a kapacitás-árkülönbözettel kapcsolatban Anglia és Wales tekintetében
Forgatókönyv
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
SYS-Háttér
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Jóváhagyási háttér
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Meglevő és felszerelés alatti háttér
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
Megjegyzés: a kapacitás-árkülönbözet az ACS csúcsterhelés alatti keresletet meghaladja. A Franciaországgal és Skóciával közös rendszerösszekötőkről feltételezik, hogy kizárólag importra használatosak.
(408)
A három forgatókönyv az utóbbi években mutatott elsősorban különbségeket, ami nem meglepő annak a ténynek a figyelembevételével, hogy a mögöttes előfeltevések elsősorban a jövőre jósoltak különbségeket. Ezek az évek azonban kevéssé relevánsak a piac szerkezeti többletkapacitás a meglétének felmérésekor.
(409)
Az elkövetkező három évben a három forgatókönyv 18,7 % és 23,1 % közötti kapacitás-árkülönbözetet jósol, kb. 21,5 %-os átlaggal. Ez az érték alig magasabb a 20 %-os referenciaértéknél. Az ACS csúcsterhelés alatti keresletének 21,5 % és 20 %-a az 57 000 MW (64) 1,5 %-a, azaz 855 MW. Ez az érték kisebb a British Energy atomerőművei bármelyikének kapacitásánál. Mivel ez továbbá egy statisztikai átlagolás eredménye, a Bizottság szerint nem lehet statisztikailag eléggé szignifikánsnak tartani ahhoz, hogy szerkezeti többletkapacitást jelentsen.
(410)
A következő években a három forgatókönyv közötti különbség növekszik, ami még inkább megnehezíti azt a feladatot, hogy ésszerű következtetéseket lehessen belőlük levonni. A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy ezekben az években a három forgatókönyv átlaga 17,0 % és 22,7 % között ingadozik, és két évben is 20,2 % volt. Ez azt jelzi, hogy jelentős tendencia van arra, hogy a kapacitás tűréshatára igen közel maradjon 20 %-hoz, a hibaszázalékot is beleértve.
(411)
A Bizottság a fentiek alapján arra következtet, hogy az angliai és a walesi villamosenergia-piacon nincs szerkezeti többletkapacitás az angliai és a walesi villamosenergia-piacon.
(412)
Ellentétben Angliával és Walesszel két hálózatüzemeltető van jelen Skóciában: a Scottish and Southern Electricity és a Scottish Power. Ez a két üzemeltető saját regionális területére vonatkozóan tesz közzé előrejelzéseket. Ezek az előrejelzések azonban kevéssé részletesek az NGTranscóéihoz képest, a jövőbeli lehetséges forgatókönyvek tekintetében. Ezen okokból a Bizottság elemzését Skóciára összpontosította a jelen helyzetben, ahol a különféle forgatókönyvek felvázolása nem szükséges.
(413)
Mivel a két skóciai üzemeltető egyike sem nyújtott be észrevételeket a Bizottságnak összefüggésben ezzel az eljárással, az elemzést a nyilvánosan hozzáférhető dokumentumokra alapozták. A Scottish and Southern Electricity esetében a Bizottság a vállalat 2003. évi hétéves beszámolójában közzétett számadatokat használta (65). A Scottish Power esetében a Bizottság ennek a 2003. évi hétéves átviteli beszámolójában közzétett számadatokat használta (66).
(414)
Az alábbi táblázat összefoglalja az előrejelzett csúcsterhelés alatti keresletet és a létesítményi kapacitást a különféle földrajzi területeken 2004/2005 tekintetében.
11. táblázat
Nagy-Britannia kapacitás- és kereslet-előrejelzései 2004/2005 tekintetében. Minden számadat MW-ban értendő
A Scottish Power hálózatához kapcsolódó kapacitás
7 127
A Scottish and Southern Electricity hálózatához kapcsolódó kapacitás
2 844
Az NGTransco hálózatához kapcsolódó kapacitás, a rendszerösszekötők kivételével
63 998
Írország/Skócia rendszer-összekötési kapacitása
500
Franciaország/Anglia rendszer-összekötési kapacitása
2 000
Hozzáférhető kapacitás Nagy-Britanniában
76 469
Maximális kereslet a Scottish Power zónájában
4 269
Maximális kereslet a Scottish and Southern Electricity zónájában
1 684
ACS csúcsterhelés alatti kereslet az NGTransco zónájában
55 900
Összesített csúcsterhelés alatti kereslet (67)
61 853
(415)
Nagy-Britannia kapacitás-árkülönbözete tehát kb. 23,6 % (68). Ez a szám nagyobb a (400) bekezdésben hivatkozott 20 % referenciaértéknél, de mint az megállapításra került, az angliai és a walesi hálózathoz hasonló rugalmas hálózatra alkalmazandó 20 % referenciaértéket a szűk keresztmetszettel rendelkező hálózatok korlátozó tényezőihez történő igazítás céljából emelni kell. Ezenkívül ezeket a számokat olyan előfeltevés alapján számították ki, hogy mind az Észak-Írországgal, mind a Franciaországgal közös rendszerösszekötők teljes kapacitása az importra irányul, ami nem mindig helytálló. Amennyiben ezeket a rendszerösszekötőket az ACS csúcsterhelés alatti kereslet során exportra használják, kapacitásukat az elérhető kapacitásból nettósítani kell, és ugyanakkor hozzá kell adni az energia iránti kereslethez, ami a kapacitási tűréshatárt 15,5 %-ra csökkentheti.
(416)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a nagy-britanniai piacon nincs statisztikailag szignifikáns szerkezeti többletkapacitás.
(417)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett piacon nincs szerkezeti többletkapacitás.
(418)
A termelési kapacitás visszafordíthatatlan csökkentésének formáját öltő kompenzációs intézkedések megtétele tehát nem kötelező.
iii. A támogatásnak az érintett piacon zajló versenyre tett hatása
(419)
Mivel nincs szerkezeti többletkapacitás az érintett piacon, a Bizottságnak fel kell becsülnie a kompenzációs intézkedések szükségességét, illetve azt, hogy ezek milyen formát kell, hogy öltsenek az adott eset alapján. A lehetséges kompenzációs intézkedéseknek figyelembe kell venniük a támogatásnak a versenyre gyakorolt lehetséges torzító hatásait.
(420)
Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a támogatási csomagnak nincs hatása a versenyre. Véleményük szerint a NETA-n belül az erőművek termelésre vonatkozó gazdasági képességét a rövid távú marginális költségek („SRMC”) határozzák meg. Adott időpontban a piac úgy működik, mintha az erőműveket SRMC-rangsoruk szerint helyeznék működésbe, a legalacsonyabb értéktől a legnagyobbig, míg kumulált kapacitásuk el nem éri a keresletet. A villamos energia árát ebben az időpontban az utolsó működésbe helyezett erőmű SRMC-je határozza meg, mely üzemet marginális erőműnek neveznek.
(421)
Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a támogatást kizárólag atomerőműveknek szánták. Nem változtatja meg SRMC-jüket olyan mértékig, amely módosítana SRMC-rangsorukon. A BE atomerőműveinek SRMC-je továbbá akkora, ami mindig is a marginális erőmű SRMC-je alatt marad. A támogatásnak soha nem lenne hatása a BE versenytársai termelési képességére, sem pedig arra az árra, amelyen a termelt villamos energiát eladhatják. Így nem lenne hatása a BE versenytársaira.
(422)
A Bizottság szerint az Egyesült Királyság hatóságainak okfejtése egy egyetlen, teljesen átlátható aukciós folyamatra alapuló tökéletes piac esetén működne. Ám, ahogy az a (389) és a (390) bekezdésekben kifejtésre került, a NETA nem ilyen piac.
(423)
A Bizottság szerint a támogatásnak többféle módon is hatása lehet a BE versenytársaira. Két ilyen mód komoly hatást gyakorolhat a versenyre is.
(424)
Először is a BE nemcsak atomerőművekkel rendelkezik. Az övé az Eggborough széntüzelésű erőmű is, mely önmagában akkora, mint a BE egyes versenytársainak teljes kapacitása.
(425)
A BE felhasználhatja az atomerőműveire kapott támogatást az Eggborough erőmű javára is.
(426)
Például felhasználhatja ezt a pénzt arra, hogy Eggborough-t FGD-eszközökkel szerelje fel, melyek lehetővé tennék, hogy megfeleljen az új környezetvédelmi előírásoknak, amivel jelentősen megnövelné az erőmű élettartamát.
(427)
Másrészt a BE felhasználhatja a támogatással rendelkezésre bocsátott összegeket arra is, hogy több nem nukleáris alapú erőművet vásároljon.
(428)
A BE elismeri, hogy a villamosenergia-termelés rugalmasabb forrásaira van szüksége ahhoz, hogy atomerőművei rugalmatlanságát kompenzálhassa. Amennyiben a támogatás lehetővé teszi a BE-nek, hogy nem nukleáris portfólióját kiterjessze, ezzel még belsőbb hozzáférést tesz lehetővé számára a rugalmas termeléshez, és így megnöveli annak lehetőségét, hogy ügyfeleinek jobb üzleteket kínáljon, ugyanakkor csökkentve azt a saját igényét, hogy versenytársaitól rugalmas termeléshez jusson.
(429)
Másodszor, a NETA nem egy egységes piac. A NETA különösen egy nagykereskedelmi piaci szegmensből áll, melyben a termelők villamos energiát adnak el a szállítóknak, illetve egy közvetlen értékesítési („DSB”) szegmensből, melyben a termelők a villamos energiát közvetlenül a nagy végfelhasználóknak adják el.
(430)
A termelők a villamos energiát a DSB piacon általában felárral adják el (69). Előnyösebb tehát egy termelő számára, hogy a DSB piaci szegmensen adjon el villamos energiát.
(431)
A támogatás hatását vizsgálva nemcsak az egyes termelők által eladott villamos energia összmennyiségét kell figyelembe venni, hanem az eladásoknak a nagykereskedelmi és DSB piaci szegmensekben történő terjedését is.
(432)
A BE szerkezetátalakítási tervének egyik eleme azt a célt tűzi ki, hogy növelje a vállalat részesedését a DSB-szegmensben. Hogy ez megtörténhessen, a vállalatnak alacsonyabb, versenyképes felárat kell kínálnia DSB-fogyasztóinak a nagykereskedelmi villamosenergia-árakon felül. A BE-nek képesnek kell lennie arra, hogy ennek a versenyképes ajánlatnak egy részét vagy egészét finanszírozza atomerőművei SRMC-jének csökkentése által.
(433)
Ezért még ha a BE atomerőműveinek SRMC-rangsorban elfoglalt helye ugyanaz is marad, és nincs is így hatása versenytársai terhelésére, ezek szintbeli különbségei lehetővé teszik majd a BE számára, hogy eladásainak egy részét áttegye a nagykereskedelmi piacról a DSB piacra. Ez viszont versenytársai egy részének termelését a DSB-ről a nagykereskedelmi piacra fogja átirányítani. Ily módon a támogatás emelheti a BE nyereségét és csökkentheti versenytársaiét.
(434)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a támogatás jelentős hatással bír a BE versenytársaira, és a kompenzációs intézkedések szükségesek ezen hatás mérséklése szempontjából.
iv. Végrehajtandó kompenzációs intézkedések
(435)
A kompenzációs intézkedéseknek egyensúlyt kell teremteniük a támogatásnak a versenytársakra gyakorolt hatása enyhítésének szükségessége és a kedvezményezett vállalat életképességi kilátásainak megőrzése között.
(436)
E célból a Bizottság szerint a kompenzációs intézkedéseknek pontosan azokat a mechanizmusokat kell megcélozniuk, melyek révén a támogatás kedvezőtlen hatással van a BE versenytársaira.
(437)
Ez azt jelenti, hogy a kompenzációs intézkedések ebben az esetben azt a célt kell, hogy szolgálják, hogy a BE nem használja fel a kormány által nyújtott támogatást rugalmas termelési portfóliójának aránytalan növelésére vagy DSB piaci részesedés szerzésére.
(438)
Ebből a célból a Bizottság három kompenzációs intézkedést ír elő. Ezeket a kompenzációs intézkedéseket az Egyesült Királyság hatóságai a BE versenytársai által beadványaikban javasolt intézkedések alapján tette.
(439)
Amint az a (437) bekezdésben kifejtésre került, az egyik módja annak, hogy a támogatás nagyobb hatást gyakoroljon a BE versenytársaira, az, hogy a BE a nukleáris létesítményeivel kapcsolatosan felmerült költségeknek a támogatás céljának megfelelő kifizetése helyett arra használják, hogy a BE nem nukleáris termelési kapacitását javítsák.
(440)
Ez lehetővé tenné a BE számára, hogy versenytársai erőműveivel könnyebben versenyezhessen (70), és a rugalmas termeléshez nagyobb hozzáférést biztosítana a számára a jelenleginél, ami viszont a BE azon igényeit, hogy ezt a rugalmasságot kívülről vásárolja meg, csökkentheti.
(441)
E lehetőséget elkerülendő a BE különféle vállalkozásait külön jogalanyokká kell tenni, külön vezetett elszámolással.
(442)
E célból a BE szerkezetét oly módon kell módosítani, hogy a nukleáris termelést, a nem nukleáris termelést, a nagykereskedelmi piacon és a DSB piacon történő eladásokat külön leányvállalatok végezzék. A támogatást kizárólag a nukleáris termeléssel foglalkozó vállalkozásnak kell címezni.
(443)
A különféle leányvállalatok közötti kereszttámogatás nem engedélyezett.
(444)
Ezt a tiltást a lehető leghamarabb végre kell hajtani a vállalatok engedélyezési rendszerén keresztül, és mint olyat Nagy-Britannia villamosenergia-rendszer szabályozójának, az OFGEM-nek kell felügyelnie. A Bizottság azonban felismeri, hogy a piaci szereplők engedélyeit nem módosíthatja szabadon az OFGEM, mivel ennek ilyen módosítások esetén harmadik felekkel kell konzultációt folytatnia, és a kapott észrevételeket figyelembe kell vennie.
(445)
Amennyiben az OFGEM nem tudja módosítani a BE egyik engedélyét oly módon, hogy a kereszttámogatást tiltsa, az Egyesült Királyság kormányának erre ugyanilyen értelmű ígéretet kell tennie a Bizottságnak. Ilyen esetben annak érdekében, hogy a leányvállalatok közötti kereskedelemből a kereszttámogatás elemei kihagyhatók legyenek, az Egyesült Királyság hatóságainak a Bizottság részére éves jelentést kell benyújtaniuk, melyben alátámasztják azt, hogy ilyen kereszttámogatásra nem került sor. A jelentésnek független számviteli szakértők által készített elemzésen kell alapulnia.
(446)
Az Egyesült Királyság hatóságai ígéretet tettek ezen kompenzációs intézkedés végrehajtására.
(447)
Az 1. kompenzációs intézkedésnek elvileg elégségesnek kell lennie annak biztosítására, hogy a BE nem használja az atomerőműveire kapott támogatást arra, hogy meglevő nem nukleáris erőműveit fejlessze vagy kibővítse.
(448)
A villamosenergia-ágazat összetett mivoltának és különösen a különböző szereplők lehetséges kapcsolatai NETA által engedélyezett széles skálájának figyelembevételével a Bizottság szerint szükséges más, egyedibb intézkedések végrehajtása annak biztosítása érdekében, hogy a BE nem használja fel az atomerőműveire kapott támogatást más vállalkozásai érdekében.
(449)
Emellett bár a piac kapacitáshelyzet nem teszi gazdaságilag hatékonnyá, hogy a BE-t kapacitáscsökkentésre kötelezze, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BE-t mindenesetre arra kell kötelezni, hogy tevékenységeinek körét ne szélesítse.
(450)
E szempontok figyelembevétele érdekében a BE-re tilalmakat kell róni olyan termelési területeken történő esetleges terjeszkedése tekintetében, melyeken versenytársai aktívak.
(451)
E célból egy bizonyos kapacitástípust kell meghatározni („korlátozott kapacitás”). Ez a kapacitás a következőkből áll:
a)
az Európai Gazdasági Térségben meglevő nyilvántartott működő fosszilis tüzelésű kapacitás;
illetve
b)
az Egyesült Királyságban nyilvántartott működő nagy vízenergia-kapacitás (71).
(452)
A BE-nek e határozat időpontjától számított hatéves időtartamra meg kell tiltani, hogy 2 020 MW-t t meghaladó korlátozott kapacitással rendelkezzen vagy a felett ellenőrzési jogot szerezzen, mely kapacitás a meglevő Eggborough (1 970 MW) és District Energy (50 MW) erőművek kapacitásának felel meg.
(453)
A BE fosszilis tüzelésű kapacitása emelkedése tiltását szükségessé tevő okokat a (437) bekezdésben fejtették ki. A Bizottság szerint szükséges a tiltásnak a nagy vízi erőművekre történő kiterjesztése annak érdekében, hogy elkerülhető legyen annak kockázata, hogy a BE különösen Skóciában meglevő nagy vízi erőműveket vásárolhat fel.
(454)
A tiltásnak hat évig kell tartania, ami nagyjából kétszerese annak az időnek, ami egy kombinált gázturbina-erőmű felszereléséhez szükséges.
(455)
A tiltás célja az, hogy megakadályozza azt, hogy a BE nagyobb mennyiségű rugalmasabb energiatermeléshez jusson, mint amennyivel jelenleg az Eggborough erőmű révén rendelkezik, ami elégséges lehet életképessége biztosításához.
(456)
A Bizottság mindenesetre tudatában van annak, hogy a szerkezetátalakítási tervnek megfelelően az Eggborough-projekt finanszírozásával foglalkozó bankszindikátus fenntartja Eggborough-nak a BE-től történő vásárlási opcióját. Amennyiben a bank ezen opció gyakorlása mellett dönt, a BE-t megfosztják rugalmassága egyetlen forrásától, melyet a Bizottság a szerkezetátalakítási terv sikeréhez szükségesnek tekint. Ebben az esetben a BE számára engedélyezni kell azt, hogy Eggborough helyettesítésére előkészületeket tegyen azonnal, ahogy a bankoktól értesítést kap ezen opció gyakorlását illető szándékukról.
(457)
Ez okból a Bizottság szerint a tilalom alól kivételt kell tenni abban az esetben, ha a bankok gyakorolják opciójukat annak érdekében, hogy a BE számára lehetővé tegyék, hogy rugalmassági forráshoz jussanak Eggborough helyettesítésére, illetve abban az esetben, ha Eggborough hozzáférhetősége a BE ellenőrzési körén kívül eső okból véglegesen megszűnik. Ez egyébként nem járhat olyan teljes hatással, hogy a BE számára nagyobb rugalmassági kapacitáshoz való jutást tegyen lehetővé, sem pedig azzal, hogy ezt a helyettesítési kapacitást az új kapacitás felszerelésének befejezése és Eggborough eladása közötti esetleges időbeli átfedés közben nyereség generálására használják.
(458)
A fentiek alapján a BE számára lehetővé kell tenni, hogy 2 020 MW-t meghaladó korlátozott kapacitással rendelkezzen vagy a felett ellenőrzési jogot szerezzen arra az időszakra, mely a bankoktól kapott értesítés kézhezvételének időpontja és azon időpont között telik el, melyen Eggborough kapacitása már nem hozzáférhető a BE számára, vagy pedig a (452) bekezdésben említett hatéves időszak elteltével, amennyivel ez hamarabb bekövetkezik, mint az az időpont, amikor Eggborough kapacitása már nem hozzáférhető a BE számára, amennyiben ez nem 2 020 MW-t meghaladó korlátozott kapacitással működik, vagy amennyiben lemond minden üzemeltetési ellenőrzésről és érdekről a többlet korlátozott kapacitás tekintetében.
(459)
Attól az időponttól, amikor Eggborough a BE számára nem hozzáférhető, akár a (458) bekezdésben említett módon, akár vis maiort vagy javíthatatlan meghibásodást követően, a BE számára lehetővé kell tenni, hogy ellenőrzési jogot szerezzen a 2 222 MW-nyi korlátozott kapacitást illetően azzal a feltétellel, hogy a (452) bekezdésben említett hatéves időszak lejártával korlátozott kapacitását 2 020 MW-ban határozza meg a hálózatüzemeltetőnek, és nem működteti ezen kapacitását 2 020 MW-t meghaladó mértékben. E rendelkezés célja, hogy a BE számára lehetővé tegye, hogy Eggborough helyettesítésére több rugalmas termeléshez jusson, anélkül, hogy a gyakorlatban a tilalmon enyhítene.
(460)
Végül a korlátozott kapacitással kapcsolatosan a (451) bekezdésben meghatározott korlátozások mellett, illetve az iránymutatások filozófiájának tiszteletben tartása érdekében, annak szükségessége miatt, hogy a kedvezményezettek az állami támogatást ne használják piaci részesedésük kiterjesztésének céljára, a BE számára nem engedélyezett jelenlegi atomerőművein kívüli további ilyen erőművekhez való jutás az Európai Gazdasági Térségben a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül, e határozat elfogadásának dátumát követő hat éven belül.
(461)
Az Egyesült Királyság hatóságai ígéretet tettek e kompenzációs intézkedés végrehajtására.
(462)
Amint az a (437) bekezdésben kifejtésre került, a támogatást akkor sem megfelelően használják, ha ahelyett, hogy a BE atomreaktorai költségeinek fedezése helyett a BE arra használja, hogy aránytalan részesedéshez jusson a több nyereséget kínáló DSB piacon.
(463)
E lehetséges nem megfelelő használat érzékenységét különösen jól illusztrálja egy anonimitását megőrizni kívánó harmadik fél Bizottsághoz eljuttatott észrevételeinek tartalma (72). Még ha a BE nem is kínál olyan árakat, amelyek abnormálisan a piaci sztenderd alatt maradnak, annak lehetősége, hogy a támogatásnak köszönhetően ezt megteheti, szintén károsíthatja a BE versenytársait, mivel kereskedelmileg nem helytálló elvárásokkal rendelkező fogyasztókkal kellene szembenézniük.
(464)
A Bizottság szerint tehát szükség van az 1. kompenzációs intézkedés által már biztosított garanciák megerősítésére egy, a BE-nek a DSB piacon történő magatartását célzó egyedibb kompenzációs intézkedés által. A BE-t arra kötelezik, hogy a piacon ne alkalmazzon a versenytársai normáitól eltérő módszereket.
(465)
Ennek biztosítására a BE számára nem engedélyezett, hogy a DSB piacon általános nagykereskedelmi árak alatt maradó árakat kínáljon. Ezen intézkedés időtartama ezen határozat időpontjától számított hat év a 2. kompenzációs intézkedés tekintetében.
(466)
A BE-nek a tilalomnak megfelelő magatartását egy független szerv felügyeli, melyet az Egyesült Királyság hatóságai által szervezett átlátható tendereztetéssel választják ki. A független szerv évente jelentést tesz a Bizottságnak.
(467)
A múltban a DSB piaci árai mindig felárral követték a nagykereskedelmi piaci árakat. Ez a tiltás így biztosítja, hogy a BE kereskedelmi szempontból nem viselkedik versenytársaitól eltérő módon.
(468)
A NETA azonban mindössze hároméves. Nem lehetetlen tehát, hogy az eljövendő hat évben a DSB és a nagykereskedelmi piac közötti kapcsolat időnként különbözhet a mostanáig tapasztalttól. Például elképzelhető, hogy a nagykereskedelmi piac egy időszakra elveszíti likviditását, ami e piacon abnormálisan magas árakhoz vezethet. Ebben az esetben a Bizottság szerint annak érdekében, hogy fogyasztóikat ne veszítsék el, a termelők nyilvánvalóan olyan árakat kínálnak majd a DSB piacon, amely némileg a nagykereskedelmi piaci ár alatt marad. Amennyiben ez bekövetkezik, és a BE nem rendelkezik olyan kapacitással, hogy erre ennek megfelelően reagáljon, elveszítheti a DSB piacon meglevő ügyfélbázisát, ami veszélybe sodorhatja szerkezetátalakítási célkitűzéseit.
(469)
Szükség van tehát arra, hogy a BE megőrizhesse rugalmasságának egy részét, hogy ilyen kivételes esetekhez alkalmazkodni tudjon. Manőverezési küszöbét azonban nagymértékben korlátozni kell, objektíven meg kell határozni, illetve gondosan felügyelni a visszaélések elkerülése érdekében. A BE számára rugalmassági küszöbének használatát lehetővé tevő kritériumoknak előzetesen tesztelhetőknek kell lenniük, hogy mindenfajta visszaélés elkerülhető legyen.
(470)
Mivel a DSB piaci árak tekintetében kevesebb megbízható jelentés áll rendelkezésre, mint a nagykereskedelmi piaci árakat illetően, igen nehéz egy DSB szerződéses kör során azt megtudni, hogy a DSB piaci árakat a nagykereskedelmi piaci ár alatt kínálják-e majd. Ez azt jelenti, hogy a (469) bekezdésben hivatkozott objektív kritériumokat nem lehet közvetlenül annak ellenőrzésére alapozni, hogy a BE versenytársai a nagykereskedelmi piaci áraknál alacsonyabb DSB árakat kínálnak-e. A teszteknek ehelyett olyan közvetett jelzéseken kell alapulnia, amelyek rövid távon hozzá férhetőek a BE számára, és melyek jelezni tudják azt, hogy a nagykereskedelmi piac elveszítette likviditását, illetve hogy a nagykereskedelmi piaci áron vagy a felett történő árképzés a DSB piacon többé nem életképes kereskedelmi szempontból.
(471)
A teszteknek a következőkből kell állniuk:
a)
bármely […] időszakban (melynek letelte nem későbbi, mint a BE kivételes piaci körülményekre történő hivatkozását megelőző […]) a BE […] olyan meglevő nem háztartási végfelhasználója, akinek a BE ellátási ajánlatot tett olyan feltételek mellett, melyek szerint a szerződésben foglalt energiaellátási elem vonatkozásában az általános nagykereskedelmi árakon nyert haszon […], elutasította a BE ajánlatát;
b)
a nagykereskedelmi villamosenergia-piacon a […] időszakban a kereskedelmi forgalomban szereplő mennyiség kevesebb mint […]-val/vel csökkent az elmúlt […] ugyanezen időszakában kereskedelmi forgalomban szereplő átlagához viszonyítva, melynek tekintetében adatok állnak rendelkezésre;
c)
a BE […] villamos energia szállítását kínálja […] nagykereskedelmi piacon, és ezt a mennyiséget […] óra időtartamon belül nem adják el.
(472)
Ugyanaz a független szerv, mint amely a tilalomnak a BE által történő betartását felügyeli, felelős kell, hogy legyen annak ellenőrzése tekintetében, hogy a BE tudatában van-e annak, hogy a tesztek teljesültek. A független szerv igazolja, hogy az a) teszt vagy a b) vagy c) a teszttel együtt teljesült. Amennyiben erről van szó, a BE jogosult arra, hogy a DSB piacon a nagykereskedelmi piaci ár alatti árakat határozzon meg […] a független szerv határozatától számítva. Ekkor az időbeli korlátozás kiterjeszthető a független szerv határozatával, amennyiben a kivételes piaci feltételek továbbra is fennállnak. […] során a BE-t arra kell kötelezni, hogy jóhiszeműen járjon el, és olyan kedvezményeket kínáljon, melyek összemérhetőek azzal, amelyet a BE ésszerű feltételezése szerint versenytársai kínálhatnak. A független szervnek utólag fel kell mérnie, hogy a BE ennek a feltételnek eleget tesz-e a […] elteltével.
(473)
Az átláthatóság érdekében a független szervnek a szerződéses kör végén beszámolót kell közzétennie, melyben megerősíti, hogy a kivételes piaci körülmények valóban fennálltak, és meg kell határoznia a kivételes körülmények időtartamát. Az értékelés részleteit meg kell küldeni a Bizottságnak.
(474)
Az Egyesült Királyság hatóságai egyetértenek e kompenzációs intézkedés végrehajtásával.
v. A Bizottság által áttekintett, de elutasított kompenzációs intézkedések
(475)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a IV. (3) c) iv. szakaszban leírt három kompenzációs intézkedés alkalmazási köre elégséges a támogatás versenyre gyakorolt hatása lehetséges torzító hatásainak mérséklésére, és így eleget tesz az iránymutatások (39) pontja ii. alpontjában foglalt követelményeknek. Ezeket az iránymutatások (42) pontja ii. alpontjának értelmében a támogatás jóváhagyásához kapcsolódó egyedi feltételeknek kell tekinteni.
(476)
Harmadik felek további lehetséges kompenzációs intézkedéseket is javasoltak.
(477)
A Greenpeace szerint a BE atomerőműveit fokozatosan be kell zárni. A Bizottság szerint az érintett piacon a túlzott kapacitás hiányát figyelembe véve a BE termelőüzemei bezárásának előírása aránytalan a versenynek a támogatás által bekövetkezett torzulásához képest.
(478)
A Powergen szerint a Dungeness B reaktort be kell zárni, mivel ez a legkevésbé nyereséges BE-üzem. A Dungeness B életképessége fentebb a VI. (3) a) szakaszban már tárgyalásra került. A Bizottság megállapítja, hogy Dungeness B-t 2008-ban egyébként is bezárni tervezik, és hogy a NGTransco által a jelentősebb bezárások esetében szükséges értesítéshez benyújtott adatok szerint a Dungeness B-t 2007 közepén a legcélszerűbb bezárni. A Bizottság szerint ilyen kismértékű változtatás nem igazolná az ezzel kapcsolatban felmerült kiadásokat.
(479)
A Drax azt javasolta, hogy a BE atomerőműveit oly módon vonják ki a versenyző piacról, hogy létrehoznak egy, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kötelezettséghez hasonló rendszert az atomenergia rögzített áron történő kötelező felvásárlására. Ez azt jelentené, hogy a BE-t gyakorlatilag teljesen és korlátlan mértékben támogatná az állam, ami a Közösség versenypolitikájával teljesen ellentétes lenne.
(480)
A Drax azt javasolta, hogy a BNFL kapjon nagyobb részt a BE potenciális nyereségéből a villamosenergia-árak növekedése esetén, hogy a támogatás összege csökkenjen. Amint az fentebb a VI. (2) b) szakaszban tárgyalásra került, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a B. intézkedés nem foglalja magában állami támogatás elemét. A BE potenciális értéknövekedése nagyobb részének a BNFL részére történő átengedése azzal a hatással járhat, hogy növeli a támogatást, mivel csökkentené a BE szabad pénzforgalmát és ily módon a NLF-hez történő hozzájárulását. A Bizottság ezt nem fogadhatja el.
(481)
A Drax szerint az Eggborough erőműtől a BE-nek meg kell válnia. A Bizottság elismeri, hogy Eggborough elidegenítése nem állna ellentétben annak szükségességével, hogy megőrizzék a villamosenergia-rendszer kapacitás-árkülönbözetét, mivel az erőművet új tulajdonosa minden valószínűség szerint továbbra is működtetné. Mindenesetre annak érdekében, hogy szerkezetátalakítási tervét végrehajthassa és életképességét megőrizze, a BE-nek hozzáféréssel kell rendelkeznie a rugalmas villamosenergia-termelés bizonyos forrásaihoz. Amennyiben a BE eladja Eggborough-t, ezt a rugalmasságot más külső forrásokból kell megszereznie.
(482)
Vizsgálatok alapján az Egyesült Királyság hatóságai arra a következtetésre jutottak, hogy a BE számára nem lenne gazdaságos, hogy azokat a szolgáltatásokat, melyeket Eggborough biztosít a számára, más termelőtől vásárolja meg. Ezek a szolgáltatások a következőkből állnak: az atomreaktorok nem várt meghibásodásai esetére kötött biztosítások, az üzleti szerződések energiacsökkentésének, illetve a reaktorok tervezett fenntartásának teljesítéséhez szükséges rugalmasság. Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy a BE összesen évi 11 millió GBP-t takaríthat meg, amennyiben megtartja Eggborough-t. Ezt a becslést Eggborough költségeire alapozták, ami azt jelenti, hogy a BE ugyanazokat a szolgáltatásokat ugyanazon a költségen más erőművek megszerzése esetén szerezheti meg. A szolgáltatásoknak a piacon történő megvásárlása sokkal drágább lenne, ha egyáltalán lehetséges.
(483)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a BE-t arra kötelezni, hogy adja el Eggborough-t, veszélyeztetné a BE-nek az életképesség helyreállítására vonatkozó kilátásait és aránytalan lenne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti 1. és 2. kompenzációs intézkedés arányosabb módon rója ki ugyanazt a fajta korlátozást.
(484)
A Powergen azt javasolta, hogy határozzanak meg maximális értéket a BE DSB piaci részesedésére. A Bizottság szerint ilyen maximális érték meghatározása az ezen a piacon folyó verseny számára káros lenne. A 3. kompenzációs intézkedés hatékonyabb lesz a támogatásnak az ezen piacon jelen levő versenytársakra gyakorolt hatása mérséklésében anélkül, hogy korlátozná a BE azon képességét, hogy a piacon saját maga versenyképes üzleteket kínálhassson.
(485)
A Powergen javasolta, hogy tiltsák meg a BE-nek, hogy új kiskereskedelmi piacokra lépjen be. Ez a javasolt intézkedés elsősorban a háztartási piacot érintené, melyet jelenleg kizárólag szállítók szolgálnak ki. A Bizottság szerint ilyen korlátozás megfosztaná a fogyasztókat egy lehetséges versenyforrástól egy olyan piacon, amely az Egyesült Királyság villamosenergia-piacának már így is a legkevésbé versenyző része (73). A Bizottság szerint az 1. kompenzációs intézkedés ebben a tekintetben elégséges annak biztosítására, hogy amennyiben a BE be kíván lépni erre a piacra, azt saját erejéből tegye, a verseny aránytalan eltorzítása nélkül.
(486)
Következésképpen a Bizottság szerint valamennyi, az észrevételeket benyújtó harmadik felek által javasolt kompenzációs intézkedések részei a Bizottság által választott három kompenzációs intézkedésnek.
d) A szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtása
(487)
A vállalat számára elő kell írni, hogy a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet teljes egészében hajtsa végre. Az Egyesült Királyság kormánya kötelezi magát, hogy annak jóváhagyása esetén biztosítja a szerkezetátalakítási terv teljes egészében történő végrehajtását.
e) Felügyelet és éves jelentés
(488)
Amennyiben a támogatási csomagot jóváhagyják, az Egyesült Királyság kormánya kötelezi magát arra, hogy a Bizottság számára a támogatási csomag jóváhagyását követő legkésőbb hat hónapon belül jelentést, majd éves jelentést nyújt be, hogy a Bizottság felügyelhesse a BE haladását, egészen addig, amíg helyzete olyan szinten stabilizálódik, amikor a Bizottság többé nem tartja szükségesnek további jelentések benyújtását.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(489)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy amennyiben az iránymutatásoknak a szerkezetátalakítási támogatás tekintetében eleget tesznek, és amennyiben ezek összhangban vannak az Euratom-Szerződés célkitűzéseivel, a kérdéses támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Egyesült Királyság által a British Energy plc (a továbbiakban: British Energy) szerkezetátalakítási terve A. intézkedése értelmében végrehajtani tervezett támogatás, melyről a Bizottságot 2003. március 7-én értesítették, és mely az Egyesült Királyság kormányának a finanszírozásra tett ígéretét jelenti:
a)
a British Energy atomerőműveibe a szerkezetátalakítási terv hatálybalépésének időpontját megelőzően töltött kiégett fűtőelemek kezelésével kapcsolatosan felmerülő kötelezettségek kifizetése, amennyiben az ezen kötelezettségekre vonatkozóan felmerült kiadások - a British Energy és az Egyesült Királyság kormánya között a múltbeli kötelezettségek finanszírozásáról szóló megállapodásban meghatározott járulékos múltbeli kötelezettségek kivételével - nem haladják meg a 2 185 000 000 GBP-t 2002. decemberi értéken;
és
b)
a Nukleáris Kötelezettségek Alapjánál a British Energy nukleáris létesítményei leszerelésével, a British Energy nem szerződéses kötelezettségeivel és kapcsolatosan felmerült kötelezettségek és a British Energy és az Egyesült Királyság kormánya között a múltbeli kötelezettségek finanszírozásáról szóló megállapodásban meghatározott járulékos múltbeli kötelezettségek kifizetéseinek tekintetében felmerült bármilyen hiány összeegyeztethető a közös piaccal és az Euratom-Szerződés célkitűzéseivel,
a 2-10. cikkben meghatározott feltételeknek történő megfelelésre is figyelemmel.
2. cikk
(1) Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási tervet az Egyesült Királyság által a Bizottság felé tett értesítésnek megfelelően teljesen végrehajtják.
(2) Az Egyesült Királyság jelen határozattól számított legkésőbb hat hónapon belül jelentést nyújt be a szerkezetátalakítás végrehajtásáról és azt követően minden évben, egészen a Bizottság olyan értelmű tájékoztatásáig, hogy további jelentésekre nincs szükség.
3. cikk
Amikor az 1. cikk b) pontjában említett kötelezettségekkel kapcsolatos kiadások meghaladják a 1 629 000 000 GBP-t 2002. decemberi értéken, az Egyesült Királyság kibővített kiegészítő jelentéseket nyújt be a Bizottságnak, melyekből egyértelműen kiderül, hogy a kormány kifizetései az abban a pontban említett kötelezettségek teljesítésére korlátozódnak, illetve hogy megtették a kellő lépéseket, hogy a kiadást az ezen kötelezettségek teljesítéséhez szükséges minimális szintre korlátozzák. Ezeket a jelentéseket évente kell benyújtani. Ezeket a 2. cikkben említett éves jelentésekhez mellékelik.
4. cikk
Az 1. és a 3. cikkben említett összegek 2002. decemberi értéken történő kiszámítása céljából az Egyesült Királyság a Bizottság által az Egyesült Királyság részére közzétett referencia- és leszámítolási kamatlábat fogja használni, melyet ötévente kiigazít.
5. cikk
(1) Az Egyesült Királyság kötelezi a British Energyt, hogy legkésőbb 2005. április 1-jéig:
a)
vonja ki villamosenergia-ellátási vállalkozását a British Energy Generation Limitedből, és alakítsa azt a British Energy plc (vagy a jogutód anyavállalat) külön leányvállalatává;
b)
egyetlen vállalkozáson belül egyesítse meglevő atomenergia-termelési tevékenységeit;
és
c)
minden ésszerű erőfeszítést kíséreljen meg arra, hogy az 1989. évi villamosenergia-törvény értelmében engedélymódosítást kapjon, vagy amennyiben ilyen engedélymódosítás megszerzése nem lehetséges, tegyen olyan kötelező, időben nem korlátozott ígéretet a Egyesült Királyság kormányának, melynek értelmében: i. a British Energy meglevő atomenergia-termelő és nem atomenergia-termelő vállalkozásait kezelje külön vállalkozásokként engedélyezési célokból (vagy az Egyesült Királyság kormányának tett egyéb ígéret céljából); és ii. a meglevő nukleárisenergia-termelő vállalkozás nem biztosít kereszttámogatást a British Energy csoporton belül semmilyen további vállalkozásnak.
(2) Abban az esetben, ha a c) bekezdésben említett ígéretet nem hajtják végre engedélyezési feltétel alapján, az Egyesült Királyság éves jelentést nyújt be a Bizottságnak, melyben igazolja, hogy a meglevő atomenergia-termelő vállalkozás a British Energy csoporton belül más vállalkozásnak nem biztosít kereszttámogatást. Ezt a jelentést független számviteli szakértők által végzett elemzésre alapozzák. A 2. cikkben említett jelentést ezzel ki lehet egészíteni. Ez nem sértheti annak lehetőségét, hogy az engedélyezési feltételt később hajtják végre, amennyiben ez lehetséges lesz.
(3) Az Egyesült Királyság értesíti a Bizottságot, amint az 1. és 2. bekezdésben vállalt ígéreteket végrehajtják.
6. cikk
Az Egyesült Királyság kötelezi a British Energyt, hogy vállalja, hogy e határozat időpontjától számított hat éven keresztül a következők nem kerülnek a birtokába, illetve ezek felett nem gyakorol ellenőrzési jogokat:
-
nyilvántartott működő fosszilis tüzelésű termelőkapacitás (74) az Európai Gazdasági Térségben,
vagy
-
nagy nyilvántartott, a 2002. évi, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kötelezettségről szóló rendeletben meghatározott vízenergia-termelő kapacitás az Egyesült Királyságban,
(mindkét kapacitás a továbbiakban „korlátozott kapacitás”), mely összességében meghaladja a 2 020 MW-t, amennyiben:
a)
(az alábbiakban meghatározott) függőben levő elidegenítési időszak során a British Energy jogosult arra, hogy 2 020 MW-t meghaladó korlátozott kapacitás birtokába kerüljön vagy a felett ellenőrzési jogot gyakoroljon, azzal a feltétellel, hogy ezt a többlet korlátozott kapacitást nem működteti vagy lemond minden, a többlet korlátozott kapacitást érintő működtetési ellenőrzésről vagy érdekről. E célból a függőben levő elidegenítési időszak a következő időpontok közötti időszak:
i.
egy olyan értelmű értesítésnek az Eggborough Power Limited vagy az Eggborough Power Holdings Limited által történő kézhezvétele, hogy (1) az Eggborough Power Limited részvényeinek vásárlási opcióját gyakorolni fogják; vagy (2) az Eggborough Power Limited vagy az Eggborough station értékpapírokban megtestesülő részvényeinek vásárlási opcióját gyakorolni fogják;
illetve
ii.
azon időpont, amikor az Eggborough erőmű nyilvántartott termelési kapacitása többé nem hozzáférhető a British Energy csoport számára;
b)
amennyiben Eggborough Power Limited vagy az Eggborough erőmű részvényei elidegenítési opciójának valamelyikét gyakorolják, a British Energy jogosult arra, hogy 2 222 MW-t nem meghaladó korlátozott kapacitás birtokába kerüljön vagy a felett ellenőrzési jogot gyakoroljon, azzal a feltétellel, hogy ezt a korlátozott kapacitást a National Gridnek 2 020 MW-ként bejelenti, és a korlátozott kapacitásból legfeljebb 2 020 MW-t üzemeltet;
vagy
c)
amennyiben az Eggborough erőművek kapacitása a British Energy csoport számára nem hozzáférhető javíthatatlan meghibásodás vagy vis maior miatt, a British Energy jogosult arra, hogy 2 222 MW-t nem meghaladó korlátozott kapacitás birtokába kerüljön vagy a felett ellenőrzési jogot gyakoroljon, azzal a feltétellel, hogy ezt a korlátozott kapacitást a National Gridnek 2 020 MW-ként bejelenti, és a korlátozott kapacitásból legfeljebb 2 020 MW-t üzemeltet.
7. cikk
Az Egyesült Királyság kötelezi a British Energyt, hogy vállalja, hogy e határozat időpontjától számított hat éven keresztül az Európai Gazdasági Térség területén nem kerül a birtokába, illetve nem gyakorol ellenőrzési jogokat nyilvántartott működő atomenergia-termelő kapacitás, meglevő atomerőműveitől, illetve olyan működtetési és fenntartási szerződésektől eltekintve, melyek tekintetében a British Energy számára nem származik haszon a villamosenergia-termelésből, Bizottság előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül.
8. cikk
Az Egyesült Királyság e határozatot követő négy hónapon belül és egy nyílt és átlátható folyamatot követően független szakértőt (a továbbiakban: független szakértő) jelöl ki, hogy a BE-nek a 9. cikkben foglalt feltételeknek történő megfelelését felügyelje. E kinevezésről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.
9. cikk
(1) Az Egyesült Királyság kötelezi a British Energyt, hogy vállalja:
a)
hogy a független szakértő kinevezését követő hatéves időszakban nem kínál olyan nem háztartási végfelhasználóknak szállítást, akik a villamos energiát közvetlenül a British Energytől vásárolják, olyan feltételek mellett, hogy a felhasználókkal kötött szerződésben foglalt energiaár alatta marad az általános nagykereskedelmi piaci árnak, azzal a feltétellel, hogy kivételes piaci körülmények között, amikor a független szakértő szerint a 10. cikkben („kivételes piaci körülmények”) leírt módon teljesülnek bizonyos objektív tesztek, a British Energynek joga van ezen kivételes körülmények fennállásáig a szerződésben foglalt energiaárat jóhiszeműen az általános nagykereskedelmi piaci ár alatt megszabni szükség esetén, hogy a British Energy képes legyen a verseny kihívásainak megfelelni, a 10. cikk feltételeinek megfelelően;
és
b)
hogy jóhiszeműen együttműködjenek a független szakértővel, és hogy a független szakértőtől származó minden ésszerű kérésnek időben eleget tegyenek, beleértve az információ, a dokumentumok vagy a személyzet, illetve a vezetőség tagjaival való kapcsolatfelvételre vonatkozó kéréseket.
(2) A független szakértő évente jelentést tesz az Egyesült Királyságnak arról, hogy a British Energy eleget tesz-e ezen feltételeknek. Az Egyesült Királyság a Bizottság számára hozzáférhetővé teszi ezeket a jelentéseket.
10. cikk
(1) Az annak eldöntése céljából használt tesztek, hogy előfordulnak-e kivételes piaci körülmények, a következők:
a)
Bármely […] (az alábbiakban meghatározott fizetési felszólítás időpontját megelőző legfeljebb […]) időszakban, a British Energy […] olyan meglevő nem háztartási végfelhasználója, akinek a BE ellátási ajánlatot tett olyan feltételek mellett, melyek szerint a szerződésben foglalt energiaellátási elem vonatkozásában az általános nagykereskedelmi árakon nyert haszonaik […] elutasította a British Energy ajánlatát.
b)
A nagykereskedelmi villamosenergia-piacon a […] időszakban a kereskedelmi forgalomban szereplő mennyiség kevesebb mint […]-val/vel csökkent az elmúlt […] ugyanezen időszakában kereskedelmi forgalomban szereplő átlagához viszonyítva, melynek tekintetében adatok állnak rendelkezésre.
c)
A British Energy […] villamos energia szállítását kínálja a […] nagykereskedelmi piacon, és ezt a mennyiséget […] óra időtartamon belül nem adják el.
(2) Ilyen körülmények között és amennyiben a British Energy szerint kivételes piaci körülményekre kell hivatkozhat, a vállalat először a független szakértőt tájékoztatja, felvázolva helyzetelemzését és a helyzetet az objektív teszt viszonylatában („fizetési felszólítás”).
(3) Amennyiben a fizetési felszólítást követően a körülmények nem javulnak, és amennyiben a fenti a) teszt együtt teljesül a b) vagy a c) teszttel, a British Energy értesíti a független szakértőt arról, hogy a verseny kihívására azzal válaszol, hogy árait a nagykereskedelmi árak alatt szabja meg, és hogy a számára elérhető legfrissebb bizonyítékokat átadja. A független szakértő ekkor legkésőbb 24 órán belül megerősíti, hogy a fenti a) teszt együtt teljesül a b) vagy a c) teszttel, és ennek megfelelően kijelenti, hogy kivételes piaci körülmények állnak fenn.
(4) Amennyiben a független szakértő kivételes piaci körülmények meglétéről nyilatkozik, a British Energy a független szakértő döntésétől számított […] időszakon belül jóhiszemű ajánlatokat tehet olyan árakon, hogy a DSB piacon versenyképes legyen.
(5) A […] időszak a független szakértő által megújítható, amíg a fenti c) teszt teljesülése fennáll.
(6) Az időszak elteltével a 9. cikkben meghatározott árkorlátozást ismét alkalmazni kell a British Energyre.
(7) Az időszak elteltével a British Energy jelentést ad át a független szakértőnek, melyben az időszakban folytatott eladási tevékenységét foglalja össze. Ezt a tájékoztatást a független szakértő éves jelentésében ismerteti.
(8) Azon szerződéses kör végét követően, amelynek során a kivételes piaci körülmények fennálltak, a független szakértő közzéteszi azt a tényt, hogy ilyen körülmények fennállásáról döntött, illetve hogy ezek meddig álltak fenn.
11. cikk
Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 22-én.