RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1279/2007
af 30. oktober 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold på visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation og om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Thailand og Tyrkiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 11, stk. 2, og artikel 11, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Den 2. februar 2001 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 230/2001 (2) (forordningen om midlertidig told) midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål (stålwirer) med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Rusland, Thailand og Tyrkiet (de tre sidste lande benævnes i det følgende »de berørte lande«). Den 2. august 2001 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (3) (den oprindelige forordning) endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af stålwirer). De foranstaltninger, der blev indført vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, bortfaldt efter udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004.
(2)
Den 26. juli 2001 godtog Kommissionen ved afgørelse 2001/602/EF (4) tilsagn fra en russisk og en thailandsk eksportør i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne, jf. betragtning 1.
(3)
Den 8. november 2005 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1858/2005 (5) endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine (den sideløbende procedure).
2. Anmodning om fornyede undersøgelser
a) Delvise interimsundersøgelser af de antidumpingforanstaltninger, der er iværksat mod producenter i Rusland
(4)
I 2004 modtog Kommissionen to anmodninger om delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (interimsundersøgelser). Anmodningerne blev indgivet af henholdsvis Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (ChSPZ) og Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (BMK), som begge er eksporterende producenter af stålwirer i Rusland, og deres omfang var begrænset til dumping.
(5)
Som det fremgik af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) blev ChSPZ' navn ændret til Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (SSM) som følge af en fusion med Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (OSPAZ) og Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Dette navneskift fik virkning fra 1. januar 2006.
(6)
Ifølge ansøgerne havde de omstændigheder, som foranstaltningerne byggede på, ændret sig, og disse ændringer var af varig karakter. Endvidere hævdede begge eksporterende producenter, at de eksisterende antidumpingforanstaltningers niveau ikke længere var nødvendigt for at hindre dumping.
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede to interimsundersøgelser, og indledte disse undersøgelser den 10. august 2004 (7).
b) Delvis interimsundersøgelse af de antidumpingforanstaltninger, der er iværksat mod en eksporterende producent i Tyrkiet
(8)
Den 28. april 2006 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb af gyldighedsperioden (8) en anmodning om en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (sammen med en anmodning om en fornyet undersøgelse, jf. artikel 11, stk. 2 (udløbsundersøgelse) - jf. betragtning 12-15 nedenfor).
(9)
Anmodningen blev indgivet af forbindelsesudvalget for EU Wire Ropes Industries (»EWRIS« eller »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EF's samlede produktion af visse typer tovværk og kabler af jern og stål.
(10)
Omfanget af den interimsundersøgelse, som ansøgeren havde anmodet om, var begrænset til dumpingniveauet hos en enkelt eksporterende producent i Tyrkiet, der i øjeblikket er omfattet af toldfri eksport. Ifølge ansøgeren er foranstaltningernes niveau ikke længere tilstrækkeligt til at modvirke den skadevoldende dumping.
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en interimsundersøgelse, og indledte denne undersøgelse den 3. august 2006 (9).
c) Udløbsundersøgelse af de antidumpingforanstaltninger, der er iværksat over for Rusland, Thailand og Tyrkiet
(12)
Den 28. april 2006 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb af gyldighedsperioden en anmodning om en udløbsundersøgelse (sammen med anmodningen om en interimsundersøgelse - jf. betragtning 8-10 ovenfor).
(13)
Anmodningen blev indgivet af forbindelsesudvalget for EU Wire Ropes Industries (»EWRIS« eller »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EF's samlede produktion af visse typer tovværk og kabler af jern og stål.
(14)
Anmodningen om udløbsundersøgelse for alle lande, som i øjeblikket er omfattet af den oprindelige forordning, blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen.
(15)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte denne undersøgelse den 3. august 2006.
d) Delvis interimsundersøgelse af de antidumpingforanstaltninger, der er iværksat over for en eksporterende producent i Thailand
(16)
Kommissionen modtog en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, en eksporterende producent af stålwirer i Thailand, og dens omfang var begrænset til dumping.
(17)
Ifølge ansøgeren havde de omstændigheder, som foranstaltningerne byggede på, ændret sig, og disse ændringer var af varig karakter. Endvidere hævdede den eksporterende producent, at de eksisterende antidumpingforanstaltningers niveau ikke længere var nødvendigt for at hindre dumping.
(18)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en interimsundersøgelse, og indledte denne undersøgelse den 22. marts 2007 (10).
3. Parter, som er berørt af undersøgelserne
(19)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandene, importørerne, EF-producenterne, brugerne og ansøgeren om indledning af en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for tidsfristen i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
3.1. En stikprøve af fællesskabsproducenter
(20)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EF-producenter blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde anvendes stikprøver i forbindelse med udløbsundersøgelsen. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev fællesskabsimportørerne i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af de forskellige undersøgelser og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(21)
Efter en gennemgang af oplysningerne fra de 17 EF-producenter blev det besluttet at udvælge fem virksomheder til stikprøven, især på grundlag af deres produktions- og salgsmængde i undersøgelsesperioden. Stikprøven består af følgende virksomheder:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Casar), Saarbrücken, Tyskland
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A. (Drumet), Włocławek, Polen
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (Oliveira), Gemunde, Portugal
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Frankrig.
3.2. En stikprøve af fællesskabsimportører
(22)
På baggrund af det tilsyneladende store antal importører i Fællesskabet (anmodningen omfatter 32 importører) blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde anvendes stikprøver i forbindelse med udløbsundersøgelsen. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev fællesskabsimportørerne i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af de forskellige undersøgelser og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(23)
Eftersom kun en enkelt importør gav sig til kende ved at besvare stikprøveskemaet, blev det besluttet, at en stikprøve ikke var berettiget i dette tilfælde.
4. Spørgeskemaer og kontrol
(24)
Der blev derfor sendt spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i de berørte lande, den eneste importør, jf. betragtning 23 ovenfor, EF-producenterne i stikprøven og brugere.
(25)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra
-
to eksporterende producenter i Den Russiske Føderation i forbindelse med interimsundersøgelsen og en i forbindelse med udløbsundersøgelsen
-
en eksporterende producent i Thailand og dennes forretningsmæssigt forbundne importør i Det Forenede Kongerige
-
to eksporterende producenter i Tyrkiet
-
en importør, der er forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i de berørte lande
-
de fem EF-producenter i stikprøven
-
en uafhængig importør.
(26)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på undersøgelsen, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Rusland
-
Severstal-Metiz, Cherepovets
-
BMK, Beloretsk
b)
Thailand
-
Usha Siam Ltd, Bangkok
c)
Tyrkiet
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (Has Celik), Hacilar Kayseri
d)
EF-producenter, der indgik i stikprøven
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Casar), Saarbrücken, Tyskland
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Polen
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugal
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Frankrig.
e)
Forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet
-
Usha Martin UK Ltd, Clydebank, Det Forenede Kongerige
f)
Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Tyskland.
5. De af undersøgelserne omfattede perioder
(27)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og skade i forbindelse med udløbsundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2005 til den 30. juni 2006 (»udløbsundersøgelsesperioden« eller »UUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til udgangen af UUP (den betragtede periode).
(28)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra to eksporterende producenter i Rusland dækkede perioden fra 1. juli 2003 til 30. juni 2004 (interimsundersøgelsesperiode for Rusland).
(29)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra den eksporterende producent i Tyrkiet (interimsundersøgelsesperiode for Tyrkiet) er den samme som UUP.
(30)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra den eksporterende producent i Thailand dækkede perioden fra 1. april 2006 til 31. marts 2007 (interimsundersøgelsesperiode for Thailand).
6. Orientering og mulighed for at fremsætte bemærkninger
(31)
Alle interesserede parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Rusland og afslutte undersøgelserne vedrørende antidumpingforanstaltninger i forbindelse med import af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Thailand og Tyrkiet. De fik også en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne orientering. Deres bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(32)
Den pågældende vare, der er omfattet af denne udløbsundersøgelse, er den samme vare som den, der defineres i den oprindelige forordning, dvs. tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge og andet tilbehør og med oprindelse i de berørte lande (den pågældende vare). Stålwirer klassificeres i øjeblikket under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98.
(33)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at den pågældende vare skulle opdeles i to forskellige kategorier, nemlig a) stålwirer til generelle formål og b) stålwirer af høj styrke. Denne fremførte også det synspunkt, at sidstnævnte type, som angiveligt ikke blev produceret i de eksporterende lande, ikke burde være omfattet af proceduren, fordi stålwiretyperne i denne kategori ifølge visse importører er forskellige fra stålwirerne i den anden kategori, og at der ikke er nogen konkurrence mellem de forskellige kategorier af stålwirer.
(34)
I første omgang fremførte den interesserede part ingen argumenter, der kunne dokumentere, at den vare, som importeres fra de berørte lande, ikke er den samme vare som den, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen, eller at de pågældende stålwirer ikke konkurrerede med hinanden eller ikke var indbyrdes ombyttelige. Påstanden måtte derfor afvises.
(35)
Endvidere var denne part ikke i stand til at påvise, at definitionen og beskrivelsen af den pågældende vare, jf. betragtning 10-13 i forordningen om midlertidig told, var fejlagtig.
(36)
Definitionen af den pågældende vare i den oprindelige forordning bekræftes derfor.
2. Samme vare
(37)
Det konkluderedes i betragtning 14-19 i den oprindelige forordning, at den pågældende vare, de stålwirer, som fremstilledes og solgtes af EF-producenter, og de stålwirer, der solgtes på hjemmemarkedet og eksporteredes til Fællesskabet fra de pågældende lande, havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. Disse varer ansås for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(38)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at de importerede stålwirer er væsentlig forskellige fra dem, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og ikke kan sammenlignes med dem i forbindelse med de igangværende undersøgelser. Denne tilføjede, at de varer, der importeres til Fællesskabet, ikke konkurrerer direkte med de stålwirer, som fremstilles i Fællesskabet.
(39)
De samme argumenter blev fremført i forbindelse med den undersøgelse, der førte frem til konklusionerne i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told. Da den interesserede part ikke fremkom med nye argumenter, som kunne dokumentere, at den vare, der importeres fra de berørte lande, ikke er samme vare som den, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, måtte påstanden afvises.
(40)
De konklusioner, man nåede frem til i betragtning 14-19 i den oprindelige forordning, om samme vare kan derfor bekræftes.
C. DUMPING OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING
1. Dumpingimport i undersøgelsesperioderne - generelle principper
(41)
Af konsekvenshensyn blev det i første omgang undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og i bekræftende fald om foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville føre til fortsat dumping. I anden omgang blev det i overensstemmelse med grundforordningen undersøgt, hvilke mulige virkninger interimsundersøgelserne ville få på resultaterne i den oprindelige forordning vedrørende det enkelte land.
(42)
Den generelle metode som beskrevet nedenfor er blevet anvendt på alle eksporterende producenter i de berørte lande og er den samme som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de berørte lande beskrives det derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
(43)
Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi blev det først for hver enkelt eksporterende producent fastslået, om vedkommendes samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, hvis den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg udgjorde mindst 5 % af vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet.
(44)
Kommissionen udpegede efterfølgende de pågældende varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.
(45)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med de typer stålwirer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkelig repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type stålwire blev anset for at være tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i UUP eller i den relevante interimsundersøgelsesperiode, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type stålwire, der eksporteredes til Fællesskabet.
(46)
Det blev også undersøgt, om salget af den enkelte type stålwire på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for hver eksporterende producent i de berørte lande at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder af hver af de eksporterede typer af den pågældende vare der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.
a)
For de varetyper, hvor over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til priser under enhedsproduktionsomkostningerne, dvs. hvor den gennemsnitlige salgspris for den pågældende varetype var lig med eller højere end de gennemsnitlige produktionsomkostninger for den pågældende varetype, blev den normale værdi beregnet som gennemsnitsprisen for alle hjemmemarkedssalg af den pågældende varetype, uanset om disse salg var fortjenstgivende eller ikke.
b)
For de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til priser under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit af de salgspriser på hjemmemarkedet, som var lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne for den pågældende type.
c)
For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale værdi derfor skulle fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(47)
I de tilfælde, hvor den normale værdi skulle beregnes, blev den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fastsat på grundlag af produktionsomkostningerne for den pågældende varetype med tillæg for et beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt en fortjenstmargen. SA&G var de omkostninger, der blev afholdt af den eksporterende producent af samme vare, og fortjenesten svarede til den eksporterende producents gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare i almindelig handel.
(48)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, altså på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
I de tilfælde, hvor salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør eller forhandler, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den forretningsmæssigt forbundne importørs pris ved videresalg til uafhængige kunder. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenestmargen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Den korrekte fortjenestmargen blev fastsat på grundlag af informationer fra ikke-forretningsmæssigt forbundne samarbejdende forhandlere/importører på markedet i Fællesskabet.
(50)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, korrigeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Der blev foretaget hensigtsmæssige justeringer i alle de tilfælde, hvor justeringerne blev anset for at være rimelige, nøjagtige og veldokumenterede.
(51)
Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indlandstransport og søfragt, forsikringsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrik-prisen.
(52)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev der for hver samarbejdende eksporterende producent beregnet en dumpingmargen ved at sammenligne den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(53)
For de lande, hvor der blev konstateret en høj grad af samarbejdsvilje (over 80 % af den samlede importerede mængde i Fællesskabet i UUP eller UP), og hvor der ikke var grund til at antage, at eksporterende producenter undlod at samarbejde, blev restdumpingmargenen fastsat til niveauet for den samarbejdende eksporterende producent med den største dumpingmargen for at sikre effektive foranstaltninger.
(54)
For de lande, hvor der blev konstateret en lav grad af samarbejdsvilje (under 80 % af den samlede importerede mængde i Fællesskabet i UUP eller UP), blev retsdumpingmargenen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de tilgængelige oplysninger.
2. Dumpingimport i undersøgelsesperioderne - landespecifikke resultater
2.1. Rusland
(55)
Der er to kendte eksporterende producenter, som fremstiller stålwirer i Rusland: Severstal-Metiz, Cherepovets (SSM) og BMK, Beloretsk (BMK). De tegner sig for 100 % af produktionen med en andel på 1,5 % af importen til EF-markedet i UUP. Begge producenter samarbejdede i forbindelse med interimsundersøgelsen, men kun den ene samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Den anden producent tilkendegav, at vedkommende ikke ønskede at samarbejde i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Denne fremførte det argument, at virksomheden kun eksporterede små mængder til EU i interimsundersøgelsesperioden for Rusland, og at virksomhedens situation ikke ændrede sig væsentligt efter interimsundersøgelsen, som blev indledt i august 2004 (jf. betragtning 4-7 ovenfor).
2.1.1. Delvis interimsundersøgelse af de foranstaltninger, der gælder for eksporterende producenter i Rusland
(56)
De delvise interimsundersøgelser begrænsede sig til at omfatte niveauet for dumpingimporten for begge de kendte russiske producenter til EU. De indsendte begge fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet.
(57)
Den normale værdi blev fastsat i henhold til den generelle metode, der er beskrevet i betragtning 43 og 47 ovenfor.
(58)
For den ene russiske eksporterende producent var den normale værdi baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser, jf. metoden i betragtning 46 ovenfor. For den anden russiske eksporterende producent var den normale værdi hovedsagelig baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser, men den måtte for visse varetyper beregnes, jf. metoden i betragtning 47 ovenfor.
(59)
Til fastsættelse af eksportprisen anvendtes de generelle principper, der er beskrevet detaljeret i betragtning 48 og 49 ovenfor.
(60)
For så vidt angår den ene russiske eksporterende producents eksportsalg til Fællesskabet gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed i Schweiz, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de videresalgspriser, som den første uafhængige køber i Fællesskabet faktisk betalte eller skulle betale til handelsvirksomheden i interimsundersøgelsesperioden for Rusland.
(61)
Det bør bemærkes, at næsten al den ene russiske eksportørs eksport til Fællesskabet skete på grundlag af et pristilsagn, som Kommissionen godtog i august 2001. I den forbindelse begrænsedes fastsættelsen af eksportpriserne ikke kun til en undersøgelse af eksportørernes tidligere adfærd, men eksportprisernes sandsynlige udvikling i fremtiden blev også undersøgt. Navnlig spørgsmålet om, hvorvidt dette pristilsagn havde indvirket på eksportprisernes niveau, så de var blevet upålidelige og dermed uegnede til fastsættelse af fremtidig adfærd i forbindelse med eksport.
(62)
Endvidere blev det undersøgt, hvorvidt de eksportpriser, eksportøren opkrævede af kunder i Fællesskabet, trods pristilsagnet var pålidelige og kunne udgøre et ordentligt grundlag for beregning af dumpingmargenen i denne undersøgelse. Formålet med undersøgelsen var navnlig at prøve at vise, om de aktuelle eksportpriser til Fællesskabet var kunstigt fastsat i forhold til mindsteimportpriserne, og hvorvidt de derfor var bæredygtige i fremtiden. Undersøgelsen viste imidlertid, at det system, som anvendes til at fastsætte varekontrolnumre i denne undersøgelse, er mere avanceret end det klassifikationssystem, der blev brugt på det tidspunkt, hvor pristilsagnet blev godtaget i 2001. Det førte til den konklusion, at enhver sammenligning mellem mindsteimportprisernes varekontrolnumre og den igangværende undersøgelses ikke ville være pålidelig.
(63)
Der blev for hver enkelt varetype foretaget en sammenligning imellem eksportprisen til Fællesskabet og eksportprisen til andre tredjelande. Heraf fremgik det, at eksportprisen til tredjelande i gennemsnit var væsentlig lavere. Konklusionen var derfor, at denne virksomheds pris ved eksport til Fællesskabet ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. I mangel af pålidelige eksportpriser for salg til EU-15 blev salg til andre lande benyttet i stedet for disse eksportpriser.
(64)
For så vidt angår sammenligningen mellem normal værdi og eksportpris, benyttedes den i betragtning 50 beskrevne metode.
(65)
Da det handelsselskab i Schweiz, der er forretningsmæssigt forbundet med en af de russiske eksporterende producenter, har funktioner, der svarer til dem, som udføres af en agent, der arbejder på provisionsbasis, blev der foretaget en justering af eksportprisen for provision, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Provisionens størrelse blev beregnet på grundlag af direkte beviser for forekomsten af en avance i forbindelse med sådanne funktioner.
(66)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare.
(67)
Som det fremgår af betragtning 104-107 nedenfor, viste sammenligningen, at der fandt fortsat dumping sted fra BMK’s side. For SSM viste sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige salgspris til lande, hvor der ikke var noget pristilsagn, også fortsat dumping.
(68)
Det blev konstateret, at BMK’s dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit EF's grænse, ufortoldet, var på 36,2 %. SSM’s dumpingmargen udtrykt på samme grundlag var på 9,7 %.
(69)
I lyset af de resultater vedrørende dumpingmargenerne, som fremkom i interimsundersøgelserne, forekommer det hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden for BMK til 36,2 % og for SSM til 9,7 %.
2.1.2. Udløbsundersøgelse vedrørende foranstaltninger, der er iværksat over for eksporterende producenter i Rusland
(70)
Af de to kendte producenter af stålwirer i Rusland samarbejdede kun SSM i udløbsundersøgelsen. Ud fra de indsamlede oplysninger tegnede denne virksomhed sig for næsten 100 % af Ruslands samlede eksport til Fællesskabet i UUP. Virksomheden tegnede sig også for omkring 50 % af den samlede produktion i Rusland. Eksporten til Fællesskabet var meget begrænset og lå på omkring 3 300 tons i UUP, hvilket svarer til 1,5 % af EU’s forbrug. Den tilsyneladende lave markedsandel bør ikke skjule, at der er en stor uudnyttet produktionskapacitet til rådighed i Rusland. Andelen af eksport til Fællesskabet var på under 5 % af den samarbejdende virksomheds samlede salg. Som nævnt i betragtning 61ovenfor er næsten hele den samarbejdende virksomheds eksport til Fællesskabet omfattet af en aftale om pristilsagn.
(71)
I tilfælde, hvor hjemmemarkedspriserne på en bestemt varetype, der var solgt af SSM, ikke kunne benyttes til fastsættelse af den normale værdi, fordi den pågældende type ikke var blevet solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, var det nødvendigt at anvende en anden metode. I mangel af en anden rimelig metode anvendtes en beregnet normal værdi pr. varetype, som blev oplyst af SSM og kontrolleret af Kommissionen.
(72)
For så vidt angår produktionsomkostninger, hævdede SSM, at omkostningsstrukturen for eksport til EU var anderledes, fordi de tekniske standarder i Fællesskabet og på det russiske marked var forskellige. Ifølge virksomheden skal stålwirer, som sælges på fællesskabsmarkedet, være i overensstemmelse med den såkaldte DIN-norm, hvilket ikke er påkrævet i Rusland. Tabellen med produktionsomkostninger for stålwirer, der solgtes på hjemmemarkedet og til Fællesskabet, viste, at der ikke var nogen nævneværdig forskel på de forskellige typer. For visse varetyper var produktionsomkostningerne en smule højere ved salg til hjemmemarkedet, for andre var de en smule lavere ved salg til Fællesskabet. Det konkluderedes derfor, at denne påståede forskel ikke kunne have indvirkning på dumpingberegningerne.
(73)
For så vidt angår eksport til Fællesskabet, solgte producenten den pågældende vare direkte i Fællesskabet og ikke gennem nogen forretningsmæssigt forbundet part undtagen i et tilfælde. Eksportøren dokumenterede, at transaktionen i dette ene tilfælde ikke vedrørte den pågældende vare og derfor ikke indgik i beregningerne.
(74)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, korrigeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden.
(75)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser pr. varetype. Denne sammenligning viste, at der ikke fandt dumping sted i løbet af udløbsundersøgelsesperioden.
(76)
Sammenligningen af oplysningerne om eksporten til Fællesskabet fra de eksporterende producenter og den samlede importmængde ifølge Eurostats importstatistikker tydede på, at samarbejdsniveauet var højt, da de samarbejdende eksporterende producenters eksport stort set repræsenterede den samlede import til Fællesskabet fra Rusland i undersøgelsesperioden.
2.2. Thailand
2.2.1. Interimsundersøgelse af foranstaltninger, der er iværksat over for en eksporterende producent i Thailand
(77)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. I løbet af interimsundersøgelsesperioden for Thailand solgte virksomheden den pågældende vare direkte til slutbrugere på hjemmemarkedet. Den normale værdi blev udelukkende fastsat på grundlag af fortjenstgivende salg.
(78)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(79)
Ansøger og samarbejdende producent Usha Siam eksporterede en begrænset mængde stålwirer til Fællesskabet i løbet af interimsundersøgelsesperioden for Thailand. Denne eksport var omfattet af en aftale om pristilsagn.
(80)
For så vidt angår det direkte salg til Fællesskabsmarkedet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(81)
For så vidt angår eksportsalg gennem den forretningsmæssigt forbundne importør Usha Martin UK, blev eksportpriserne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Fællesskabet. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som den forretningsmæssigt forbundne importør opnåede i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(82)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indlandstransport og søfragt, forsikringsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrik-prisen.
(83)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der ikke fandt dumping sted i løbet af interimsundersøgelsesperioden.
2.2.2. Udløbsundersøgelse vedrørende de foranstaltninger, der gælder for eksporterende producenter i Thailand
(84)
Ud af de tre kendte producenter af stålwirer i Thailand samarbejdede den ene i forbindelse med undersøgelsen. Ud fra de indsamlede oplysninger tegnede denne virksomhed sig for næsten 100 % af Thailands samlede eksport til Fællesskabet i UUP. Virksomheden tegnede sig også for omkring 80 % af den samlede produktion i Thailand. Eksporten til Fællesskabet var meget begrænset i undersøgelsesperioden. Den samarbejdende virksomheds eksport til Fællesskabet er omfattet af en aftale om pristilsagn.
(85)
De samlede produktionsomkostninger for den enkelte eksporterede varetype var højere end hjemmemarkedsprisen i UUP. Derfor kunne Kommissionen ikke fastsætte den normale værdi på grundlag af de priser, der i normal handel blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, for nogen af de typer af stålwirer, der eksporteredes af den samarbejdende eksporterende producent i Thailand.
(86)
Hjemmemarkedspriserne blev beregnet ud fra den eksporterende producents egne produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenestmargen på 5 %, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), og artikel 2, stk. 3.
(87)
Den samarbejdende eksporterende producent eksporterede den pågældende vare gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Fællesskabet. Af den grund blev eksportpriserne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Fællesskabet. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som den importerende virksomhed opnåede i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(88)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indlandstransport og søfragt, forsikringsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrik-prisen.
(89)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der var tale om en relativt lav dumpingmargen i UUP i forhold til i den oprindelige forordning. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Fællesskabets grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 7,6 %.
2.3. Tyrkiet
(90)
Der er to eksporterende producenter i Tyrkiet. Både Celik Halat (Halat) and Has Celik (Has) samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen, og Has samarbejdede i forbindelse med den delvise interimsundersøgelse af sit dumpingniveau. De to producenter tegner sig for 100 % af EU’s eksport fra Tyrkiet.
2.3.1. Interimsundersøgelse af de foranstaltninger, der gælder for en eksporterende producent i Tyrkiet
(91)
Der skal mindes om, at den delvise interimsundersøgelse, jf. betragtning 10 ovenfor, vedrører en tyrkisk eksportør, der angiveligt sælger sine stålwirer i Fællesskabet til dumpingpriser.
(92)
Undersøgelsen viste, at de fleste hjemmemarkedspriser, der blev benyttet til at fastsætte den normale værdi for de varetyper, som blev eksporteret af den pågældende tyrkiske eksportør, var fortjenstgivende. Den benyttede pris var derfor den pris, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(93)
For visse varetyper blev den normale værdi beregnet ud fra producentens egne produktionsomkostninger, inkl. SA&G-omkostninger og en rimelig fortjenstmargen på 5 %, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(94)
For så vidt angår eksport til Fællesskabet, solgte den pågældende tyrkiske producent den pågældende vare direkte i Fællesskabet og ikke gennem nogen forretningsmæssigt forbundet part. Den eksportpris, som blev benyttet, var derfor den pris, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen, når den blev solgt til eksport fra det eksporterende land til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(95)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i beregningerne taget hensyn til de forskelle i faktorer, som viste sig at have indvirkning på priserne og prissammenligneligheden. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indlandstransport og søfragt, forsikringsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrik-prisen.
(96)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Generelt set viste denne sammenligning, at den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt i procent af cif-værdien ved Fællesskabets grænse udgjorde 0,12 % og således lå på et ubetydeligt niveau.
2.3.2. Udløbsundersøgelse vedrørende de foranstaltninger, der gælder for Tyrkiet
(97)
Efter at de prøver, som er beskrevet i den generelle metode i betragtning 46 ovenfor, var blevet udført, blev det besluttet, at den normale værdi skulle beregnes for de fleste af de typer stålwirer, der eksporteres til EF af en tyrkisk eksporterende producent. Den normale værdi blev derfor beregnet ud fra producentens egne produktionsomkostninger, inkl. en rimelig fortjenstmargen på 5 %, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(98)
For den anden producents vedkommende kunne salgsprisen på hjemmemarkedet bruges til at fastsætte den normale værdi for størstedelen af varetyperne, jf. betragtning 92 og 93 ovenfor. Derfor blev den normale værdi fastsat på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(99)
For så vidt angår eksport til Fællesskabet, solgte den tyrkiske producent den pågældende vare direkte i Fællesskabet og ikke gennem nogen forretningsmæssigt forbundet part. Den eksportpris, som blev benyttet, var den pris, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen, når den blev solgt til eksport fra det eksporterende land til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(100)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indlandstransport og søfragt, forsikringsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrik-prisen.
(101)
Sammenligningen mellem den gennemsnitlige eksportpris og den normale værdi for hver enkelt type af den pågældende vare viste, at kun en eksportør i Tyrkiet havde eksporteret til dumpingpriser, og at dumpingmargenen for den anden producent lå på et ubetydeligt niveau, jf. betragtning 96. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Fællesskabets grænse udgjorde dumpingmargenen 33,6 % for den pågældende eksportør.
(102)
Det skal bemærkes, at den dumpingmargen der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse for den eksportør, var høj (over 50 %), hvilket førte til en told baseret på skadesmargenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4. Den igangværende undersøgelse viser, at der stadig finder dumping sted, selv i forbindelse med mindre eksportmængder, dog på et lavere niveau.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(103)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om de ændrede omstændigheder, man fandt frem til i de forskellige undersøgelser, med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(104)
Denne virksomhed er i øjeblikket pålagt en resttold på 50,7 %, som blev fastsat under den oprindelige undersøgelse på grundlag af oplysninger vedrørende en anden russisk eksportør, da BMK ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse. Den nuværende dumpingmargen på 36,2 % blev imidlertid beregnet ud fra oplysninger om BMK for hele UP.
(105)
Endvidere er der intet, der tyder på, at niveauet for den normale værdi eller den eksportpris, der er fastsat for BMK i denne undersøgelse, ikke er pålideligt. Det konstateredes, at BMK’s eksportpris ved salg til Fællesskabet i UP svarede til eksportprisen ved salg til andre lande, hvortil der solgtes væsentligt større mængder i UP.
(106)
Skønt den dumpingmargen, man nåede frem til i UP, bygger på en relativt lille mængde eksport af stålwirer til Fællesskabet, er der grund til at tro, at denne dumpingmargen bygger på ændrede omstændigheder af varig karakter.
(107)
Det er vigtigt at minde om, at SSM’s eksportpriser ved salg til Fællesskabet er omfattet af en aftale om pristilsagn, som fandt anvendelse på eksport til de 10 nye medlemsstater (EU-10), som tiltrådte EU i begyndelsen af de to sidste måneder af interimsundersøgelsesperioden for Rusland, nemlig i maj 2004. Skønt eksportpriserne over for kunder i de 15 medlemsstater, som EU bestod af før 1. maj 2004, var på niveau med pristilsagnet, konstateredes det, at salget til EU-10-kunder foregik på et lavere prisniveau. Endvidere konstateredes det, at eksport til andre tredjelande i interimsundersøgelsesperioden for Rusland foregik til væsentlig lavere priser og i betydeligt større omfang end eksport til Fællesskabet.
(108)
SSM’s lave eksportmængde af stålwirer til Fællesskabet i interimsundersøgelsesperioden for Rusland kan ikke tilskrives manglende kapacitet, da det konstateredes, at virksomheden havde betydelig uudnyttet kapacitet. Det tyder derfor klart på, at den begrænsede eksportmængde skyldes de i pristilsagnet fastsatte priser. Hvis pristilsagnet bortfaldt, er det derfor meget sandsynligt, at SSM ville sælge større mængder til lavere (dumping)priser på fællesskabsmarkedet.
(109)
Som anført ovenfor blev al eksport både til Fællesskabet og til tredjelande inddraget i denne analyse.
(110)
Undersøgelsen viste, at SSM har uudnyttet kapacitet til at øge sin eksport både til Fællesskabet og til tredjelande betydeligt. Hvis SSM, hvad alt tyder på, ville forsøge at genvinde den markedsandel, som virksomheden havde på fællesskabsmarkedet forud for indførelsen af foranstaltninger, kunne den gøre det ved at sælge til dumpingpriser på fællesskabsmarkedet. Tilmed var priserne ved salg til andre lande i gennemsnit lavere end priserne ved salg til EF-markedet, og det konkluderedes i undersøgelsen, at den pågældende vare blev solgt til dumpingpriser til ikke-EU-lande.
(111)
Den normale værdi for SSM i UP var baseret på, at en stor mængde (størstedelen af virksomhedens produktion) solgtes i almindelig handel på et konkurrencepræget hjemmemarked. Det tyder på, at det niveau for den normale værdi, som man fandt frem til i denne undersøgelse, er af varig karakter.
(112)
Det er opfattelsen, at SSM’s eksportmængde til Fællesskabet uden antidumpingforanstaltninger ville vokse væsentligt, og at eksportpriserne ville dale betydeligt. Det konkluderes derfor, at de påståede ændrede omstændigheder, for så vidt angår SSM’s eksportpriser, ikke med rimelighed kan betragtes som værende af varig karakter.
(113)
Interimsundersøgelsen viste, at den samarbejdende thailandske eksportørs eksport til Fællesskabet ikke skete til dumpingpriser. Den thailandske eksportørs eksportpriser ved salg til Fællesskabet viste sig også at svare til eksportpriserne ved salg til parter i andre tredjelande, hvortil der blev solgt større mængder.
(114)
Endvidere viste det sig, at den thailandske eksportør udviklede sit distributionsnetværk og leverede stålwirer til en bredere vifte af kunder i resten af verden. Der blev etableret datterselskaber i Australien, Singapore og USA. Ushas lave eksportmængde af stålwirer til Fællesskabet kan derfor ikke tilskrives manglende kapacitet, da virksomheden stort set ikke har nogen uudnyttet kapacitet.
(115)
Det er opfattelsen, at Ushas eksportmængde til Fællesskabet uden antidumpingforanstaltninger (det vil i øjeblikket sige pristilsagn) ikke ville vokse væsentligt, og virksomhedens eksportpriser ville næppe blive påvirket. På baggrund af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger kan det konkluderes, at de ændrede omstændigheder for Ushas vedkommende må opfattes som værende af varig karakter i betragtning af, at virksomheden ikke har nogen nævneværdig uudnyttet kapacitet og med sin eksport navnlig fokuserer på en række andre eksportmarkeder end Fællesskabet, hvor eksportpriserne er væsentlig højere end på fællesskabsmarkedet.
(116)
Importen til Fællesskabet af stålwirer med oprindelse i Tyrkiet er vokset betydeligt siden 2005. På det tidspunkt konkluderedes det i en interimsundersøgelse, at hvis der ikke fandt dumping sted, var det passende at ophæve foranstaltningerne for den ansøgende tyrkiske eksportørs vedkommende.
(117)
Denne interimsundersøgelse af samme producent har bekræftet, at virksomhedens eksport til Fællesskabet ikke fandt sted til dumpingpriser. Tilmed fandtes virksomhedens produktionskapacitet at være begrænset i forhold til Fællesskabets forbrug. Derfor kan det konkluderes, at de ændrede omstændigheder, der blev fastslået i interimsundersøgelsen, er af varig karakter.
(118)
De producenter, der samarbejder i forbindelse med denne undersøgelse, tegner sig næsten for den samlede import til EU fra de berørte lande. Undersøgelsen af, om der eventuelt fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev derfor i vidt omfang foretaget på grundlag af oplysningerne fra disse samarbejdende eksporterende producenter. Navnlig de samarbejdende eksporterende producenters prisadfærd på andre eksportmarkeder samt deres produktion, produktionskapacitet og lagerbeholdninger blev undersøgt.
(119)
For at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, betragtede Kommissionen den nuværende situation i de berørte lande og hos de parter, der var berørt af undersøgelsen. I givet fald så den også på, om der fandt dumping sted på eksport til Fællesskabet. Der blev også foretaget en analyse af andre eksporterende producenters prispolitik, produktion og produktionskapacitet i de lande, der er berørt af undersøgelserne. Analysen blev baseret på markedsinformationer fra EF-erhvervsgrenen og eksporterende producenter, Eurostats importstatistikker og, i det omfang det var muligt, eksportstatistikker fra de berørte lande.
(120)
SSM formåede at øge produktionen i udløbsundersøgelsesperioden med 7 % i forhold til 2005.
(121)
Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse i Rusland lå på 60 til 65 % i undersøgelsesperioden. Det kan derfor konkluderes, at de eksporterende producenter i Rusland har kapacitet til at øge deres eksport til EF-markedet, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet.
(122)
Endvidere anslås Ruslands samlede produktionskapacitet for den pågældende vare omtrent at svare til EU's samlede forbrugsniveau i UUP, nemlig 220 000 tons. Eftersom det russiske marked ikke er i stand til at håndtere dette udbudsniveau, kunne russiske producenter vælge at kanalisere denne uudnyttede kapacitet til Fællesskabet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfaldt.
(123)
Af betragtning 61 og 62 fremgik det, at eksport til Fællesskabet ikke fandt sted til dumpingpriser, fordi der fandtes et pristilsagn. Det blev også påvist, at de mindsteimportpriser, som blev fastsat sammen med pristilsagnet, påvirkede den pågældende russiske virksomheds prissætning på fællesskabsmarkedet. Det konkluderedes derfor, at eksportprisen over for Fællesskabet ikke var pålidelig, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(124)
Priserne over for tredjelande blev derfor betragtet som mere pålidelige, da de ikke var underlagt nogen begrænsninger i UUP.
(125)
I løbet af UUP var de russiske eksportpriser ved salg til tredjelande også generelt lavere end prisniveauet i Fællesskabet. Hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville de russiske eksportører derfor sandsynligvis begynde at eksportere stålwirer i store mængder til Fællesskabet til lavere priser end dem i pristilsagnet. Derfor forekommer det sandsynligt, at fornyet dumping ville finde sted, hvis de indførte antidumpingforanstaltninger blev ophævet. Dette er navnlig relevant i betragtning af den nuværende situation vedrørende pristilsagn.
(126)
De russiske eksportørers adfærd og pristilsagnets indflydelse på niveauet for eksportprisen ved salg til Fællesskabet, det fremherskende lavere prisniveau i tredjelande og den store uudnyttede produktionskapacitet er klare indicier for, at russiske producenter efter al sandsynlighed ville vende sig mod fællesskabsmarkedet med betydelige mængder eksportvarer til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(127)
Den samarbejdende producent i Thailand er samtidig den dominerende producent og tegner sig for størstedelen, nemlig omkring 80 %, af den installerede produktionskapacitet og nuværende produktion af stålwirer i Thailand. Undersøgelsen viste, at denne producent udnyttede sin produktionskapacitet fuldt ud, at de to andre kendte thailandske producenter næsten ikke er til stede på fællesskabsmarkedet, og at de ikke havde nogen stor uudnyttet produktionskapacitet.
(128)
Undersøgelsen viste, at selvom den samarbejdende eksporterende producent solgte til dumpingpriser på fællesskabsmarkedet, var dennes salgsmængder meget lave. Det konstateredes på baggrund af virksomhedens eksport på verdensplan, at virksomheden sætter fokus på en række andre eksportmarkeder end Fællesskabet, navnlig USA, Singapore, Indonesien, Australien, Japan og Malaysia. Der blev endog oprettet datterselskaber i disse lande.
(129)
Den samarbejdende eksporterende producent overholdt pristilsagnet og solgte på baggrund af de nuværende høje markedspriser til priser, som lå over de aftalte mindstepriser i mange tilfælde. Der er ingen andre thailandske virksomheder, der eksporterer den pågældende vare til fællesskabsmarkedet.
(130)
I løbet af UUP var Ushas salgsmængde til resten af verden betydelig højere end salget til Fællesskabet, på trods af at eksportprisniveauet i Fællesskabet i gennemsnit var 9,5 % højere end i resten af verden.
(131)
Ud fra ovenstående kendsgerninger og betragtninger er det usandsynligt, at den samarbejdende eksporterende producent i Thailand vil eksportere store mængder til Fællesskabet, selvom foranstaltningerne blev ophævet. De andre to producenter i Thailand synes ikke at have et internationalt distributionsnetværk, som ville gøre det muligt for dem at gå aggressivt ind på markedet i Fællesskabet og vinde markedsandele.
(132)
Ifølge de oplysninger, der fremkom i løbet af undersøgelsen, forblev produktionskapaciteten uændret i undersøgelsesperioden, og kapacitetsudnyttelsen voksede. Det konstateredes derfor, at begge tyrkiske virksomheder når op på at udnytte 90 % af deres produktionskapacitet. Der er ikke andre virksomheder, der fremstiller den pågældende vare i Tyrkiet.
(133)
Endvidere noteredes det, at andelen af dumpingimport fra Tyrkiet (fra Celik Halat) på markedet i Fællesskabet er under 0,5 %, hvoraf 10 % ikke engang konkurrerede med fællesskabsproduktionen, fordi den vedrørte varetyper, som ikke fremstilles af EF-erhvervsgrenen. Eftersom Has ikke foretog dumpingeksport, var markedsandelen af dumpingimport fra Tyrkiet meget lav. Derfor udgør kun en lille del af eksporten fra Tyrkiet dumpingeksport, der er i direkte konkurrence med EF-erhvervsgrenen.
(134)
Ud fra ovenstående betragtninger er det usandsynligt, at de samarbejdende eksporterende producenter ville eksportere store mængder til Fællesskabets marked, selvom foranstaltningerne blev ophævet. På det grundlag er det ikke sandsynligt, at der vil forekomme fortsat eller fornyet dumping.
E. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. Definition af produktionen i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen
(135)
Stålwirer fremstilles af 29 producenter i Fællesskabet, og der blev fremstillet omkring 202 000 tons i UUP.
(136)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, konstateredes det, at en række EF-producenter importerede den pågældende vare. De importerede mængder var imidlertid ubetydelige i sammenligning med deres produktion (under 1 % af deres produktionsmængde), og der var ingen importerede varer med oprindelse i de berørte lande. Det konkluderedes derfor, at der ikke var grund til at undlade at lade nogen af disse producenter være omfattet af definitionen af produktionen i Fællesskabet.
(137)
Stålwirer fremstillet af disse 29 EF-producenter udgør derfor den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(138)
Anmodningen om interims- og udløbsundersøgelse blev støttet af 22 EF-producenter, og de samarbejdede alle i forbindelse med undersøgelsen. Det blev undersøgt, om disse samarbejdende producenter udgjorde en stor andel af Fællesskabets samlede produktion af den pågældende vare, og man nåede frem til, at de tegnede sig for 87 % af den samlede EF-produktion af den pågældende vare i UUP og i de forskellige interimsundersøgelsesperioder.
(139)
Kommissionen fandt derfor, at de 22 samarbejdende EF-producenter, der bakkede op om undersøgelserne, udgjorde erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De benævnes i det følgende »EF-erhvervsgrenen«.
2. Situationen på markedet i Fællesskabet
2.1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(140)
Forbruget i Fællesskabet blev beregnet på grundlag af
-
salgsmængden for de EF-producenter, som udgør EF-erhvervsgrenen
-
anslået salg for de andre producenter på fællesskabsmarkedet med udgangspunkt i oplysninger fra anmodningen, og
-
Eurostats oplysninger om import af den pågældende vare fra de berørte lande og tredjelande.
(141)
Mellem 2003 og UUP voksede Fællesskabets forbrug med over 46 000 tons, svarende til 26 %, og nåede op på et samlet forbrug på over 222 000 tons i UP.
Tabel 1
2003
2004
2005
UUP
Forbruget i Fællesskabet
(tons)
176 438
195 363
214 529
222 456
Indeks
100
111
122
126
2.2. Udviklingen i import og prisunderbud fra Rusland
2.2.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Rusland
(142)
Importmængden fra Den Russiske Føderation af den pågældende vare og dens markedsandel udviklede sig således, som det fremgår af nedenstående tabel.
Tabel 2
2003
2004
2005
UUP
Importmængde
(tons)
2 198
1 844
2 908
3 323
Indeks
100
84
132
151
Markedsandel
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Indeks
100
75
117
125
(143)
I den betragtede periode voksede importen fra Rusland med 51 % fra 2 198 tons i 2003 til 3 323 tons i UUP. Importens andel af Fællesskabets forbrug voksede i mellemtiden fra 1,2 % til 1,5 %, dvs. med 25 %.
(144)
Den metode, der benyttes til at beregne prisunderbuddet i dette tilfælde, er identisk med den, som beskrives i betragtning 136-140 i forordningen om midlertidig told. De pågældende eksportørers pris ved Fællesskabets grænse blev for hver enkelt varetype sammenlignet med EF-erhvervsgrenens ab fabrik-pris. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens ab fabrik-pris.
(145)
SSM’s prisniveau over for kunder i Fællesskabet er højst sandsynligt blevet påvirket af det tilsagn, som blev accepteret i forbindelse med den oprindelige forordning. Ikke desto mindre konstateredes der et betydeligt underbudsniveau på 49 %.
(146)
I lyset af ovenstående resultater ser det bestemt ud til, at den russiske eksports relativt lave markedsandel skyldes de antidumpingforanstaltninger, der er iværksat mod Rusland. I betragtning af det russiske prisniveau og omfanget af den dumpingeksport, som Rusland foretager, er det meget sandsynligt, at den store uudnyttede kapacitet i landet nemt kunne bruges til at øge eksporten til Fællesskabets marked.
2.3. Importmængder, -markedsandele og -priser for varer fra andre lande, der er berørt af denne undersøgelse
(147)
Der skal mindes om, at det i betragtning 131 og 134 blev konkluderet, at der ikke var nogen risiko for fornyet dumpingimport af stålwirer med oprindelse i Thailand og Tyrkiet. Tendensen for importen af den pågældende vare fra andre lande, der er berørt af denne undersøgelse, blev også undersøgt. Importmængderne og -markedsandelene for de andre lande, der er berørt af denne undersøgelse, har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 3
2003
2004
2005
UUP
Thailand
Importmængde
(tons)
368
160
86
118
Heraf dumpingimport
0
Samlet markedsandel
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Tyrkiet
Importmængde
(tons)
2 248
2 223
4 246
4 805
Heraf dumpingimport
1 089
Samlet markedsandel
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
Tabellen viser, at importmængderne fra Thailand har været ubetydelige i den betragtede periode med en markedsandel på 0,1 % i UUP.
(149)
Den samlede import fra Tyrkiet voksede fra 2 248 tons til 4 805 tons fra 2003 til udgangen af UUP, altså med 113 %. I markedsandele blev den næsten fordoblet og voksede fra 1,3 % til 2,2 %. I forhold til fællesskabsmarkedets samlede størrelse er importmængden fra Tyrkiet dog ikke særlig stor.
(150)
Det skal imidlertid bemærkes, at den største eksporterende producent i Tyrkiet ikke har fået pålagt nogen told. Dette har formentlig gjort det muligt for denne eksporterende producent at øge sit salg til EU til forholdsvis høje priser.
(151)
Den metode, der benyttes til at beregne prisunderbuddet i dette tilfælde, er identisk med den, som beskrives i betragtning 136-140 i forordningen om midlertidig told. De pågældende eksportørers pris ved Fællesskabets grænse blev for hver enkelt varetype sammenlignet med EF-erhvervsgrenens ab fabrik-pris. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens ab fabrik-pris.
(152)
Uanset ovennævnte betragtninger konstateredes der et prisunderbud på 24 % på dumpingimport fra Tyrkiet, medens underbudsniveauet for import med oprindelse i Thailand var på omkring 1 %.
2.4. Importmængder og -markedsandele for varer fra andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger, men ikke af denne undersøgelse
(153)
Der mindes om, at der er indført antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine. Disse antidumpingforanstaltninger var gældende i hele den betragtede periode:
Tabel 4
2003
2004
2005
UUP
Folkerepublikken Kina
Import (tons)
1 545
3 374
6 581
7 560
Indeks
100
218
426
489
Gennemsnitspris (EUR pr. ton)
1 088
1 120
1 063
947
Markedsandel
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
Indien
Import (tons)
4 218
4 832
6 551
6 108
Indeks
100
115
155
145
Gennemsnitspris (EUR pr. ton)
902
1 036
1 130
1 123
Markedsandel
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Sydafrika
Import (tons)
184
795
577
941
Indeks
100
433
314
512
Gennemsnitspris (EUR pr. ton)
1 303
1 471
1 584
1 573
Markedsandel
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ukraine
Import (tons)
1 222
1 438
1 149
776
Indeks
100
118
94
63
Gennemsnitspris (EUR pr. ton)
866
712
752
662
Markedsandel
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Tons i alt
6 785
10 978
16 177
16 012
Samlet markedsandel
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Det er bemærkelsesværdigt, at importen fra lande, over for hvilke der er iværksat antidumpingforanstaltninger, voksede betydeligt i den betragtede periode, både i mængde med 135 % og for så vidt angår markedsandele fra 3,7 % til 7,2 % i samme periode.
2.5. Importmængder og -markedsandele for varer fra andre lande, der ikke er berørt af antidumpingforanstaltninger
(155)
Importen fra andre tredjelande udviklede sig som vist nedenfor.
Tabel 5
2003
2004
2005
UUPP
Samlet mængde (i tons), heraf:
42 486
54 983
58 843
61 271
Indeks
100
129
138
144
Sydkorea
22 400
32 121
34 634
36 408
Indeks
100
143
155
163
Malaysia
4 836
4 426
5 123
6 642
Indeks
100
92
106
137
Nordkorea
150
1 626
2 212
3 324
Indeks
100
1 084
1 475
2 216
(156)
Importen fra lande, over for hvilke der ikke er iværksat antidumpingforanstaltninger, er vokset med omkring 19 000 tons, svarende til 44 %, i den betragtede periode. Størstedelen af denne import er med oprindelse i Sydkorea.
3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
3.1. Indledende bemærkninger
(157)
På baggrund af det store antal EF-producenter, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 besluttet at udvælge en stikprøve af EF-producenter, jf. betragtning 20 og 21 ovenfor. De fem EF-producenter, som stikprøven består af, blev udvalgt, fordi de udgør den største repræsentative produktionsmængde, der med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. De omtales i betragtning 26 ovenfor.
(158)
Nedennævnte skadesoplysninger bygger derfor både på de resultater, man nåede frem til på grundlag af stikprøverne blandt EF-producenterne, og på de resultater, der fremkom i forbindelse med de 22 producenter, som udgør EF-erhvervsgrenen. Af klarhedshensyn fremgår det udtrykkeligt, hvornår skadesfaktorerne bygger på oplysninger fra stikprøven. Når dette ikke er tilfældet, stammer oplysningerne fra de 22 EF-producenter, som udgør EF-erhvervsgrenen.
3.2. Produktion, installeret produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(159)
Tabel 6
2003
2004
2005
UUP
Produktion (tons)
149 957
148 536
161 611
176 119
Indeks
100
99
108
117
Installeret produktionskapacitet (tons)
229 066
229 654
245 343
247 833
Indeks
100
100
107
108
Kapacitetsudnyttelsesgrad
65 %
65 %
66 %
71 %
Indeks
100
99
101
109
(160)
I den betragtede periode steg hele EF-erhvervsgrenens produktion med omkring 26 000 tons, svarende til 17 %. Den øgede produktion bør ses i lyset af EF-forbruget, der voksede med 46 000 tons, svarende til 26 %, og EF-erhvervsgrenens øgede eksport i samme periode.
(161)
Produktionsstigningen udløste også en forøgelse af produtionskapaciteten på 8 %, så den nåede op på næsten 248 000 tons i UUP.
(162)
Kapacitetsudnyttelsesgraden forblev relativt stabil de første år af den betragtede periode. På grund af den øgede produktion voksede kapacitetsudnyttelsesgraden imidlertid i UUP fra omkring 65 % til over 70 %.
3.3. Lagerbeholdninger - oplysninger fra stikprøven
Tabel 7
2003
2004
2005
UUP
Lagerbeholdninger (tons)
11 565
10 236
11 465
12 652
Indeks
100
89
99
109
Lagerbeholdninger i % af det samlede salg
20
17
18
18
(163)
Lagerbeholdningernes niveau er forblevet relativt stabilt i den betragtede periode, navnlig i forhold til salget.
3.4. Salgsmængde, markedsandel af EF-forbruget og vækst
Tabel 8
2003
2004
2005
UUP
Salgsmængde (tons)
107 032
106 542
112 687
116 625
Indeks
100
100
105
109
Markedsandel af EF-forbruget
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Indeks
100
90
87
86
Vækst i omsætningen (1 000 EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Indeks
100
106
120
136
(164)
EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet forblev relativt stabil i absolutte tal i den betragtede periode. Man kunne konstatere en stigning på 9 % i salgsmængden i UUP, men dette bør ses i lyset af udviklingen i EF-forbruget, som steg med 26 %.
(165)
På baggrund af udviklingen i EF-forbruget og trods voksende salgsmængder dalede EF-erhvervsgrenens markedsandel betydeligt i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen mistede over 8 procentpoint af andelen af EF-forbruget i den periode.
(166)
EF-erhvervsgrenens samlede omsætning steg med 36 % i den betragtede periode. Dette bør primært ses i lyset af stigende salgspriser pr. ton, som især afspejler højere omkostninger og indkøbspriser på råmaterialer.
3.5. Salgspriser og faktorer, som påvirker EF-salgspriserne - oplysninger fra stikprøven
Tabel 9
2003
2004
2005
UUP
Gennemsnitssalgspris
(EUR pr. ton)
1 902
2 058
2 170
2 142
Indeks
100
108
114
113
Gennemsnitsomkostninger til råmaterialer (valsetråd)
(EUR pr. ton)
511
559
662
734
Indeks
100
109
129
143
(167)
EF-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser på fællesskabsmarkedet steg med 240 EUR pr. ton svarende til 13 % i den betragtede periode. Undersøgelsen viste, at dette tydeligvis afspejlede prisstigningerne på råmaterialer, først og fremmest valsetråd af stål. Omkostningerne til indkøb af valsetråd steg med 223 EUR pr. ton i den betragtede periode, svarende til 43 %, sammenlignet med omkostningerne i begyndelsen af den betragtede periode.
(168)
En af de producenter, der var omfattet af definitionen på EF-erhvervsgrenen, købte råmaterialer, herunder valsetråd, af forretningsmæssigt forbundne parter (vertikalt integrerede stålgrupper). Det blev derfor undersøgt, om de forretningsmæssigt forbundne leverandørers priser over fællesskabsproducenter svarede til dem, som de forretningsmæssigt forbundne leverandører anvendte ved salg til uafhængige kunder. Det konstateredes, at priserne ved salg til fællesskabsproducenterne svarede til priserne ved salg til uafhængige kunder, og at denne stigning også afspejlede den generelle prisstigning på stål i den betragtede periode. Det konkluderedes derfor, at gennemsnitsomkostningerne til råmaterialer for de fællesskabsproducenter, der var vertikalt integrerede, også skulle indgå i beregningerne.
3.6. Beskæftigelse og lønninger - oplysninger fra stikprøven
Tabel 10
2003
2004
2005
UUP
Ansatte
1 023
999
1 064
1 087
Indeks
100
98
104
106
Løn pr. ansat (EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Indeks
100
108
112
113
Lønninger pr. produceret ton
606
634
614
592
Indeks
100
105
101
98
(169)
På baggrund af ovennævnte øgede produktion og salgsmænde voksede antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen med 6 % i den betragtede periode.
(170)
Lønningerne pr. ansat er også steget i den betragtede periode på linje med de generelt stigende lønninger i denne periode. Det konstateredes imidlertid, at gennemsnitslønomkostningerne pr. produceret ton kunne sættes en smule ned i den betragtede periode.
3.7. Produktivitet - oplysninger fra stikprøven
Tabel 11
2003
2004
2005
UUP
Produceret ton pr. ansat
56
58
62
65
Indeks
100
103
110
116
(171)
EF-erhvervsgrenens produktivitetsniveau øgedes betydeligt i den betragtede periode. Dette viser, erhvervsgrenen er i stand til at tilpasse sig situationen på fællesskabsmarkedet.
3.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping
(172)
For så vidt angår den faktiske dumpingmargens størrelse, kan virkningerne for EF-erhvervsgrenen i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de berørte lande ikke anses for ubetydelige.
3.9. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet - oplysninger fra stikprøven
Tabel 12
2003
2004
2005
UUP
Fortjeneste på EF-salg
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Afkast af de samlede aktiver
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Likviditet (i % af det samlede salg)
+0,1
+1,2
+4,3
+6,2
(173)
På baggrund af den positive udvikling i rentabiliteten i den betragtede periode viste likviditeten og afkastet af aktiverne også en positiv tendens i den periode. Efter et mindre tab i 2003 var EF-erhvervsgrenen i stand til langsomt men sikkert at øge sin fortjeneste både i forhold til sit salg og i forhold til sine aktiver. Dette skyldes sandsynligvis den stærkt øgede produktivitet.
(174)
Ikke desto mindre skal det nævnes, at denne situation hurtigt kan ændre sig på grund af det høje prisniveau på stål på markedet, særligt hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov at bortfalde, og store importmængder til dumpingpriser fik adgang til markedet.
Tabel 13
2003
2004
2005
UUP
Investeringer
46 570
43 158
51 362
56 538
Indeks
100
93
110
121
3.10. Investeringer og evne til at tilvejebringe kapital - oplysninger fra stikprøven
(175)
Investeringsniveauet hos virksomhederne i stikprøven øgedes med 21 % i den betragtede periode og bør ses i lyset af voksende produktionskapacitet.
(176)
Ingen af EF-producenterne gjorde opmærksom på nogen særlige problemer i forbindelse med deres evne til at tilvejebringe kapital.
3.11. Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(177)
Undersøgelsen viste, at siden indførelsen af antidumpingforanstaltninger på stålwirer formåede EF-erhvervsgrenen at forbedre sin økonomiske situation. De fleste skadesfaktorer, som f.eks. salgsmængden, produktionen, produktionskapaciteten og produktiviteten, kunne forbedres. Dette lykkedes på et stærkt voksende marked, da forbruget øgedes med 26 % i den betragtede periode.
(178)
At EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele viser imidlertid, at den ikke kunne udnytte denne positive situation på fællesskabsmarkedet fuldt ud.
(179)
Undersøgelsen viste også, at EF-erhvervsgrenen formåede at forbedre sin overordnede finansielle situation. Stigningen på 13 % i salgspriserne i UUP gjorde erhvervsgrenen rentabel trods en væsentlig stigning i priserne på råmaterialer. Som følge heraf øgedes også afkastet af aktiverne og likviditeten i den betragtede periode. Konklusionen er derfor, at EF-erhvervsgrenens situation er blevet bedre, sammenlignet med perioden før der blev indført foranstaltninger, men at den stadig er sårbar.
4. EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter - oplysninger fra stikprøven
Tabel 14
2003
2004
2005
UUP
Eksportsalg (tons)
8 475
11 870
10 618
13 374
Indeks
100
140
125
157
% af det samlede salg
15
21
19
22
Gennemsnitspris
(EUR pr. ton)
2 123
2 302
2 835
3 063
Indeks
100
108
134
144
(180)
Eksportresultaterne for den del af EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, forbedredes betydeligt i den betragtede periode. Eksportsalget steg med 57 % i den betragtede periode. Også i forhold til det samlede salg øgedes eksportsalget fra 15 % til 22 %.
(181)
Gennemsnitsprisen pr. ton for eksportsalg er også væsentlig højere end gennemsnitsprisen for salg på fællesskabsmarkedet, jf. betragtning 167. De højere priser på eksporterede stålwirer skyldes, at det er mere sofistikerede varer, der medfører større omkostninger til råmaterialer og højere produktionsomkostninger. Trods højere produktionsomkostninger bidrog EF-erhvervsgrenens eksportresultater væsentligt til EF-erhvervsgrenens samlede rentabilitet.
5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade
(182)
Undersøgelsen viste, at den uudnyttede kapacitet i Rusland er betydelig, og at der ikke ville være noget umiddelbart til hinder for at udnytte denne kapacitet, hvis foranstaltningerne udløb. Endvidere forventes de russiske producenter at omdirigere en væsentlig del af deres nuværende salg fra markeder i tredjelande til Fællesskabet, eftersom priserne er højere dér. Tilsammen ville der blive tale om betydelige mængder, og veletablerede distributionskanaler i Fællesskabet for russisk eksport ville fremme processen.
(183)
Endvidere fremgår det af det konstaterede betydelige dumping- og prisunderbudsniveau, den kendsgerning, at pristilsagn ser ud til at fungere som »gulvpris«, og det lave prisniveau for russisk eksport til andre tredjelande, at ovennævnte væsentligt større eksport til Fællesskabet ville ske til dumpingpriser, som ville ligge betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser og omkostninger.
(184)
Den kombinerede virkning af sådanne mængder og priser ville sandsynligvis føre til en betydelig forværring af den stadig skrøbelige EF-erhvervsgrens situation. Uanset om EF-erhvervsgrenens svar herpå ville være et dalende salg (og dermed en dalende produktion), faldende priser eller begge dele, ville der være tale om en markant forværret økonomisk situation, hvor man vendte tilbage til en situation med vanskeligheder, som man kunne konstatere forud for indførelsen af de oprindelige foranstaltninger.
(185)
Derfor konkluderes det, at der er stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, hvis foranstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i Rusland får lov at udløbe.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(186)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Fællesskabets interesser blev baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Den aktuelle undersøgelse vedrører en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og gør det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter.
(187)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(188)
Som beskrevet ovenfor er der stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, hvis foranstaltningerne mod russiske eksportører ophæves.
(189)
Der mindes om, at ikke mindre end 22 producenter i Fællesskabet, som repræsenterer omkring 87 % af den samlede produktion af stålwirer i Fællesskabet, samarbejdede med Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen og tilkendegav deres støtte til fortsatte foranstaltninger.
(190)
Hvis antidumpingforanstaltningerne mod import fra de berørte lande opretholdes, bliver det lettere for EF-erhvervsgrenen at opretholde og evt. forbedre den nuværende situation. Der er stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke vil kunne modstå. EF-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af de nuværende antidumpingforanstaltninger, hvis de opretholdes, navnlig fordi der også er truffet foranstaltninger mod import af stålwirer med oprindelse i Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine.
3. Importørernes interesser
(191)
I forordningen om midlertidig told, jf. betragtning 202, blev det forklaret, at distributionen af stålwirer i Fællesskabet var præget af, at der var et betydeligt antal importører/forhandlere. Skønt anmodningen om denne udløbsundersøgelse omfattede en liste med 32 importører/forhandlere, som alle blev kontaktet, var der imidlertid kun tre importører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hvoraf en importør importerede den pågældende vare.
(192)
Denne importør fokuserede nemlig i sin hovedaktivitet på stålwirer (mellem 55 og 85 %), og det konstateredes, at dennes økonomiske resultater ikke var blevet væsentligt påvirket af de iværksatte foranstaltninger.
4. Leverandørernes interesser
(193)
Som det fremgår af betragtning 197-198 i forordningen om midlertidig told, er det vigtigste råmateriale i produktionen af stålwirer industrielle stålwirer, som fremstilles af valsetråd af stål.
(194)
Det konstateredes, at en række af fællesskabsproducenterne af stålwirer var vertikalt integreret, dvs. at de havde forretningsmæssigt forbundne leverandører af industrielle stålwirer. Mens to forretningsmæssigt forbundne leverandører besvarede spørgsmål vedrørende priser på råmaterialer, jf. betragtning 168 ovenfor, var der ingen ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer, som gav sig til kende.
(195)
Uanset om det drejer sig om en forretningsmæssigt forbundet eller en ikke-forretningsmæssigt forbundet leverandør af råmaterialer til EF-erhvervsgrenen, er det klart, at disse leverandører til EF-erhvervsgrenen ville lide betydelig skade, hvis foranstaltningerne fik lov at bortfalde, og som følge heraf ville EF-erhvervsgrenens salgsmængder dale. Det kunne derfor klart konkluderes, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltninger ville være i EF-erhvervsgrenens råmaterialeleverandørers interesse.
5. Brugernes interesser
(196)
Kommissionen kontaktede direkte 21 brugere af stålwirer i Fællesskabet, men ikke en eneste bruger gav sig til kende eller samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(197)
På det grundlag var det Kommissionens opfattelse, at brugerne ikke havde nogen tvingende grund til ikke at ønske opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne.
6. Konklusion om Fællesskabets interesser
(198)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
G. TILSAGN
(199)
Kommissionen godtog SSM’s pristilsagn ved afgørelse 2001/602/EF af 26. juli 2001, jf. betragtning 2 ovenfor. Interimsundersøgelsen afslørede, at siden godtagelsen af tilsagnet i 2001 har SSM’s varesortiment ændret sig betydeligt.
(200)
I tilsagnet klassificeres de stålwirer, som de producerer, i et betydeligt antal varetyper med væsentlige prisudsving inden for den enkelte type. Undersøgelsen bekræftede, at virksomheden havde alvorlige problemer med at klassificere de forskellige varetyper ordentligt og i overensstemmelse med tilsagnets bestemmelser. Dette skyldtes delvis begrænsninger i regnskabssystemet, som ikke skabte mulighed for at skelne ordentligt mellem de forskellige typer stålwirer. Lignende problemer blev allerede konstateret under overvågningen af tilsagnet og førte til et advarselsbrev.
(201)
Det konkluderedes derfor, at tilsagnet i sin nuværende form ikke længere er anvendeligt og må trækkes tilbage ved Kommissionens afgørelse.
(202)
Begge russiske eksportører afgav et tilsagn inden for fristen efter den endelige fremlæggelse, men ingen af dem afgav et acceptabelt tilsagn inden for den i grundforordningens artikel 8, stk. 2, fastsatte tidsfrist, nemlig et tilsagn, som afspejlede undersøgelsesresultaterne, og som opdelte de forskellige varer i kategorier, der var anvendelige og havde begrænsede prisvariationer.
(203)
Da spørgsmålene vedrørende tilbagetrækningen af tilsagnet kom frem på et sent tidspunkt i proceduren, bør begge russiske eksportører ekstraordinært have tilladelse til at fremsætte deres tilbud om tilsagn efter udløbet af den normale frist, men inden for 10 kalenderdage fra denne forordnings ikrafttræden. Kommissionen får i givet fald tilladelse til at fremsætte forslag til ændring af denne forordning i overensstemmelse hermed.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(204)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Rusland opretholdes, og at satserne ændres, hvis det er berettiget. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte orientering. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner.
(205)
Det følger af ovenstående, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i de berørte lande bør opretholdes, for så vidt angår Rusland, og ophæves, for så vidt angår Tyrkiet og Thailand.
I. TOLD
(206)
På baggrund af konklusionerne vedrørende fortsat dumping, sandsynligheden for fornyet skade og Fællesskabets interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i Rusland bekræftes for at forhindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen fornyet skade.
(207)
I lyset af resultaterne af interimsundersøgelserne vedrørende de to russiske virksomheder forekommer det hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden for BMK til 36,2 % og for SSM til 9,7 %.
(208)
I lyset af resultaterne vedrørende Tyrkiet og manglende indikationer af risiko for fornyet dumping i fremtiden bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i dette land ophæves.
(209)
I lyset af resultaterne vedrørende Thailand, nemlig ingen dumping i løbet af interimsundersøgelsesperioden for Thailand og manglende indikationer af risiko for fornyet dumping i fremtiden, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af stålwirer med oprindelse i dette land endvidere også ophæves -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge og andet tilbehør henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (Taric-kode 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 og 7312109890) med oprindelse i Den Russiske Føderation.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Rusland
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia
9,7
A217
Alle andre virksomheder
50,7
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 2
Antidumpingprocedurerne vedrørende importen af tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge og andet tilbehør henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 med oprindelse i Thailand og Tyrkiet afsluttes, og de antidumpingforanstaltninger, som blev indført over for disse lande ved forordning (EF) nr. 1601/2001, ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 30. oktober 2007.
A TANÁCS 1279/2007/EK RENDELETE
(2007. október 30.)
az Orosz Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Thaiföldről és Törökországból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos rendelkezések
(1)
A Tanács 2001. február 2-án a 230/2001/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó bizonyos vas- és acélkötelekre és -kábelekre (a továbbiakban: ADK; a legutóbbi három ország a továbbiakban: érintett országok). Az ADK-ra végleges dömpingellenes intézkedéseket a Tanács 2001. augusztus 2-án rendelt el az 1601/2001/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: eredeti rendelet). A Cseh Köztársaságból származó ADK behozatalára vonatkozó intézkedések az Európai Unió 2004. május 1-jei kibővítését követően érvényüket vesztették.
(2)
2001. július 26-án, a 2001/602/EK határozattal (4) a Bizottság elfogadta egy orosz és egy thai exportőr kötelezettségvállalásait az (1) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban.
(3)
2005. november 8-án a Tanács, az 1858/2005/EK rendelettel (5) a Kínai Népköztársaságból, Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó egyes acélkötelek és kábelek behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes intézkedéseket hozott (a továbbiakban: párhuzamos eljárás).
2. Felülvizsgálatok iránti kérelem
a) Részleges időközi felülvizsgálatok az oroszországi exportáló gyártókkal szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről
(4)
2004-ben a Bizottság két, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: időközi felülvizsgálatok) iránti kérelmet kapott. A kérelmeket, amelyeknek hatálya a dömpingre korlátozódott, a Cserepoveckij Sztaleprokatnüj Zavod Nyilvános Részvénytársaság (Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod, a továbbiakban: ChSPZ), illetve a Belorecki Vas- és Acélművek Részvénytársaság (Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works, a továbbiakban: BMK) nyújtotta be, amelyek mindketten ADK-t exportáló gyártók Oroszországban.
(5)
Amint azt egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hirdetmény (6) kifejti, a ChSPZ neve, miután az Orlovszkij Sztaleprokatnüj Zavod Nyilvános Részvénytársasággal (Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod, a továbbiakban: OSPAZ) és a Szeversztal-Metiz Zártkörű Részvénytársasággal összeolvadt, Szeversztal-Metiz Zártkörű Részvénytársaságra (Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz, a továbbiakban: SSM) változott. Ez a névváltozás 2006. január 1-jétől lépett érvénybe.
(6)
A kérelmezők szerint az intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek. Ezenkívül mindkét exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések meglévő mértéke többé nem szükséges a dömping ellensúlyozásához.
(7)
A Bizottság - miután egyeztetett a tanácsadó bizottsággal - megállapította, hogy a két időközi felülvizsgálat megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, ezt a felülvizsgálatot 2004. augusztus 10-én megindította (7).
b) Részleges időközi felülvizsgálat egy törökországi exportáló gyártóval szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről
(8)
A közelgő lejáratról szóló értesítés (8) közzétételét követően, 2006. április 28-án a Bizottság kapott egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet (amely a 11. cikk (2) bekezdésén alapuló felülvizsgálat (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) iránti, a (12)-(15) preambulumbekezdésben tárgyalt kérelemmel együtt érkezett be).
(9)
A kérelmet az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries, a továbbiakban: EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be, a Közösség vas- és acélkötél- és -kábel-előállításának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében.
(10)
Az időközi felülvizsgálatnak a kérelmező által kért hatálya az egyetlen törökországi exportáló gyártó dömpingszintjére korlátozódott (amelyre jelenleg nulla mértékű a vám). A kérelmező szerint az intézkedések szintje többé nem elegendő a károkozó dömping ellensúlyozására.
(11)
Mivel a Bizottság - miután konzultált a tanácsadó bizottsággal - megállapította, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, ezt a felülvizsgálatot 2006. augusztus 3-án megindította (9).
c) Hatályvesztési felülvizsgálat az Oroszországgal, Thaifölddel és Törökországgal szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről
(12)
A közelgő lejáratról szóló értesítés közzétételét követően, 2006. április 28-án a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett (amely együtt érkezett a fenti (8)-(11) preambulumbekezdésben tárgyalt, időközi felülvizsgálat iránti kérelemmel).
(13)
A kérelmet az európai drótkötélgyártók összekötő bizottsága (Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries a továbbiakban: EWRIS vagy a kérelmező) nyújtotta be, a Közösség vas- és acélkötél- és -kábel-előállításának nagy részét, jelen esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében.
(14)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem az alaprendelet által jelenleg lefedett összes országra vonatkozik, és arra alapozták, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érintő károkozás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(15)
Mivel a Bizottság - miután egyeztetett a tanácsadó bizottsággal - megállapította, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, ezt a felülvizsgálatot 2006. augusztus 3-án megindította.
d) Részleges időközi felülvizsgálat egy thaiföldi exportáló gyártóval szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről
(16)
A Bizottság kapott egy kérelmet az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránt. A kérelmet, amelynek hatálya a dömpingre korlátozódik, az Usha Siam Steel Industroes Public Company Ltd., az ADK thaiföldi exportáló gyártója nyújtotta be.
(17)
A kérelmező szerint az intézkedések meghozatalának alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek. Ezenkívül az exportáló gyártó azt állította, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések mértéke többé nem szükséges a dömping ellensúlyozásához.
(18)
Mivel a Bizottság - miután konzultált a tanácsadó bizottsággal - megállapította, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, ezt a felülvizsgálatot 2007. március 22-én megindította (10).
3. A vizsgálatok által érintett felek
(19)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az exportáló országok képviselőit, az importőröket, a közösségi gyártókat, a felhasználókat és a hatályvesztési felülvizsgálatot, illetve a részleges időközi felülvizsgálatokat kezdeményező kérelmezőt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül nézeteiket írásban ismertessék vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Mindazok az érdekelt felek, akik azt kérték, és bemutatták, hogy vannak különleges okok a meghallgatásukra, megkapták a szóbeli meghallgatás lehetőségét.
3.1. Mintavétel közösségi gyártókból
(20)
Tekintettel a közösségi gyártók láthatólag nagy számára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően, megvizsgálandó a mintavétel esetleges alkalmazása. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a közösségi gyártókat felkérték arra, hogy a vonatkozó felülvizsgálatok megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és adják át a Bizottságnak a megindításról szóló értesítésben kért információkat.
(21)
A 17 közösségi gyártó által benyújtott információk megvizsgálása után az a vélemény alakult ki, hogy öt vállalatot kell a mintához kiválasztani, mégpedig a vizsgálati időszakban megvalósult gyártási és értékesítési volumenük alapján. A minta a következő cégekből áll:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Németország
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Németország
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A. („Drumet”), Włocławek, Lengyelország
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. („Oliveira”), Gemunde, Portugália
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Franciaország.
3.2. Mintavétel közösségi importőrökből
(22)
Tekintettel a közösségi importőrök láthatólag nagy számára (a kérelemben 32 importőrt soroltak fel), a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat során, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően, megvizsgálandó a mintavétel esetleges alkalmazása. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a közösségi importőröket felkérték arra, hogy a vonatkozó felülvizsgálatok megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek és adják át a Bizottságnak a megindításról szóló értesítésben kért információkat.
(23)
Mivel azonban csak egyetlen importőr jelentkezett a mintavételi kérdőív megválaszolásával, az a döntés született, hogy a mintavétel ebben az esetben nem biztosított.
4. Kérdőívek és ellenőrzés
(24)
A kérdőíveket ezért megküldték az érintett országokban az összes ismert exportáló gyártónak, a fenti, (23) preambulumbekezdésben említett egyetlen importőrnek, a mintában szereplő közösségi gyártóknak és a felhasználóknak.
(25)
A kérdőívekre válaszok a következőktől érkeztek:
-
két exportáló gyártó az Orosz Föderációból, az időközi felülvizsgálat céljára és egy a hatályvesztési felülvizsgálat céljára,
-
egy exportáló gyártó Thaiföldről és kapcsolatban álló importőre az Egyesült Királyságból,
-
két exportáló gyártó Törökországból,
-
egy importőr, amely az érintett országok exportáló gyártóival áll kapcsolatban,
-
öt közösségi gyártó, amelyek a mintába bekerültek,
-
egy független importőr.
(26)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet elemzéséhez szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatást tett a következő cégek telephelyein:
a)
Oroszország
-
Szeversztal-Metiz, Cserepovec
-
BMK, Beloreck
b)
Thaiföld
-
Usha Siam Ltd., Bangkok
c)
Törökország
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. („Has Celik”), Hacilar Kayseri
d)
A mintában szereplő közösségi gyártók
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Németország
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Németország
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Lengyelország
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugália
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Franciaország
e)
Kapcsolatban álló importőr a Közösségben
-
Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Egyesült Királyság
f)
Független importőrök a Közösségben
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Németország.
5. A felülvizsgálati eljárás által lefedett vonatkozó időszakok
(27)
A dömping és a károkozás folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a hatályvesztési felülvizsgálat esetében a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszaka vagy hatályvesztési vizsgált időszak) terjedt ki. A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét megítélendő, az erre vonatkozó tendenciák megvizsgálása a 2003. január 1-jétől a hatályvesztési vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(28)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, a két oroszországi exportáló gyártótól történő behozatalra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: oroszországi időközi felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(29)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, törökországi exportáló gyártótól történő behozatalra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka (a továbbiakban: törökországi időközi felülvizsgálati időszak) azonos a hatályvesztési felülvizsgálati időszakkal.
(30)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, a thaiföldi exportáló gyártótól történő behozatalra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: thaiföldi időközi felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
6. Közzététel és véleményezési lehetőség
(31)
Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a szándék az volt, hogy az Oroszországból származó egyes vas- vagy acélkötelekre és -kábelekre végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, és a Thaiföldről és Törökországból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos vizsgálatokat meg kell szüntetni. Egyúttal kijelöltek egy, ezt a közzétételt követő határidőt is, amelynek folyamán észrevételeiket benyújthatták. Észrevételeiket mérlegelték, adott esetben pedig figyelembe is vették.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(32)
A jelen hatályvesztési felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint amelyet az eredeti rendelet meghatároz, vagyis az érintett országokból származó kötél és kábel - ideértve a zárt sodrású vas- vagy acélkötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet nem - 3 mm-t meghaladó keresztmetszettel, szerelvényekkel is (a továbbiakban: érintett termék). Az ADK jelenleg a 7312 10 81, 7312 10 83, 7312 10 85, 7312 10 89 és 7312 10 98 KN-kód alatt kerül besorolásra.
(33)
Az egyik érdekelt fél úgy érvelt, hogy az érintett terméket két különböző csoportba kellene besorolni, nevezetesen: a) általános rendeltetésű ADK; és b) nagyteljesítményű ADK. Továbbá azzal érvelnek, hogy ez utóbbiakat - amelyeket állításuk szerint az exportáló országokban nem gyártanak - az eljárásból ki kellene zárni, mivel egyes importőrök szerint az e kategóriába tartozó ADK-típusok különböznek a mások kategóriába tartozó ADK-któl, és ezek között az ADK-k között nincs verseny.
(34)
Először is, az érdekelt fél nem hozott fel semmiféle olyan elemet, amely megmutatná, hogy az érintett országokból importált termék nem olyan, mint az, amelyet a közösségi gazdasági ágazat gyárt, vagy hogy a kérdéses ADK-k nem versenyeznek egymással, vagy egymással nem behelyettesíthetők. Ezért a panaszt el kellett utasítani.
(35)
Nem tudta továbbá bemutatni, hogy az érintett termék meghatározása és leírása, ahogyan az ideiglenes rendelet (10)-(13) preambulumbekezdésében szerepel, téves lenne.
(36)
Az érintett termékre az eredeti rendeletben megadott meghatározás ezért megerősítést nyert.
2. Hasonló termék
(37)
Az eredeti rendelet (14)-(19) preambulumbekezdésében megállapítást nyert, hogy az érintett termék, a közösségi gyártók által előállított és értékesített ADK és az érintett országok belföldi piacain értékesített és a Közösségbe exportált ADK ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak kell tekinteni.
(38)
Az egyik érdekelt fél úgy érvelt, hogy az importált ADK a Közösségben előállított és értékesített ADK-tól jelentősen különbözik, és a jelen vizsgálatok céljaira ezek nem összehasonlíthatók. Úgy érvelt, hogy a Közösségbe behozott termékek nem versenyeznek közvetlenül a Közösségben előállított ADK-val.
(39)
Ugyanezek az érvek hangzottak el az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében tett megállapításokhoz vezető vizsgálat során. Mivel az érdekelt fél nem hozott fel egyetlen új elemet sem, amely megmutatná, hogy az érintett országokból importált termék nem ugyanolyan, mint az, amelyet a Közösségben állítanak elő és értékesítenek, a panaszt el kell utasítani.
(40)
Az eredeti rendelet (14)-(19) preambulumbekezdésében a hasonló termék tekintetében levont következtetések ezért megerősíthetők.
C. DÖMPING ÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati vizsgálati időszak során - Általános elvek
(41)
Az összhang érdekében első lépésben megvizsgálásra került, hogy jelenleg van-e dömping és hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a dömping folytatódásához vezetne-e. Második lépésben - az alaprendeletnek megfelelően - országonként megvizsgálásra került, hogy az időközi felülvizsgálatok az eredeti rendelet megállapításaira milyen kihatásokkal járhatnak.
(42)
Az alábbiakban ismertetett általános módszertant alkalmazták az érintett országok valamennyi exportáló gyártójára, és az azonos az eredeti vizsgálat módszertanával. A dömpingre vonatkozó megállapítások bemutatása az egyes érintett országoknál ezért csak azt ismerteti, ami az egyes exportáló országokat tekintve sajátos.
(43)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először minden egyes exportáló gyártónál azt állapította meg, hogy az érintett termék általa megvalósított belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló exportértékesítésével összevetve. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintette reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló gyártó teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(44)
Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon, az összességében reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló kivitel során értékesített típusokkal.
(45)
A Bizottság minden egyes, az exportáló gyártók által saját belföldi piacukon értékesített és a Közösségbe irányuló kivitelre értékesített ADK-típusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak tekinthető típusra megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Az ADK egy adott típusának belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi összértékesítésének volumene a hatályvesztési vizsgált időszak vagy a vonatkozó időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka folyamán elérte vagy meghaladta a Közösségbe exportált, összehasonlítható ADK-típus összértékesítési volumenének 5 %-át.
(46)
Megvizsgálták azt is, hogy az egyes ADK-típusok belföldi értékesítése, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján, a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósultnak tekinthető-e. Ez úgy történt, hogy az érintett országok minden egyes exportáló gyártója esetében az érintett termék minden egyes exportált típusánál meghatározták a belföldi piacon független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés arányát a vizsgálati időszak folyamán.
a)
Azon terméktípusok esetében, amelyeknél volumenében mérve a belföldi piacon való értékesítés több mint 80 %-a nem a fajlagos költségek alatt történt, vagyis ahol az érintett terméktípus értékesítési átlagára az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével azonos vagy annál magasabb volt, a rendes értéket a szóban forgó terméktípus belföldi összértékesítésének átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ez az értékesítés nyereséges volt-e vagy sem.
b)
Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi piacon történő értékesítés volumenének legalább 10, de legfeljebb 80 %-a nem volt a fajlagos költségek alatt, a rendes értéket azoknak az ügyleteknek a súlyozott értékesítési átlagáraként számították ki, amelyeket a szóban forgó típus fajlagos költségeinek megfelelően vagy annál magasabb áron kötöttek.
c)
Azon terméktípusok esetében, amelyeknél volumenben mérve a belföldi piacon kevesebb mint 10 %-ot értékesítettek a fajlagos költségeknél nem alacsonyabb áron, úgy ítélték meg, hogy azt a terméktípust nem a rendes kereskedelemi forgalom keretében értékesítették, és ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban más módszert kellett alkalmazni.
(47)
Azokban az esetekben, amikor a rendes értékeket számtanilag kellett képezni, azok képzése az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban történt, vagyis az érintett típus előállítási költségének alapján, amihez hozzáadtak egy összeget az értékesítési, általános és igazgatási (selling, general and administrative, SGA-) költségekre és bizonyos nyereséghányadra. Az SGA-költségek összege az exportáló gyártónál a hasonló termék kapcsán felmerült összeget és az exportáló gyártó által a hasonló termék értékesítésén a rendes kereskedelmi forgalom keretében elért átlagos nyereséghez kapcsolt nyereség összegét jelenti.
(48)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független ügyfeleknek szállították a Közösségben, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.
(49)
Azokban az esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat számtanilag képezték, a kapcsolatban álló importőr független ügyfeleknek történő viszonteladási árai alapján. Kiigazítások történtek az összes, a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, és egy indokolt mértékű nyereséghányadot, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. A megfelelő nyereséghányad megállapítása a közösségi piacon működő független együttműködő kereskedők/importőrök által megadott információk alapján történt.
(50)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyári árak alapján történt. A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás biztosítása céljából, kiigazítások formájában megfelelő engedményt rendeltek az árat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek miatt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazításokra minden olyan esetben sor került, amikor azok indokoltnak, pontosnak és bizonyítottnak találtattak.
(51)
A kiigazítások a belvízi és az óceáni hajózásra, a biztosítási költségekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és az importilletékekre vonatkoztak, amelyeket a viszonteladói árból mind levontak, hogy a gyári árhoz elérkezzenek.
(52)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban, a dömpingkülönbözetet minden egyes együttműködő exportáló gyártóra kiszámították, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlításával.
(53)
Azoknál az országoknál, ahol az együttműködés szintje magasnak minősült (a hatályvesztési vizsgált időszak vagy a vonatkozó felülvizsgálati időszak folyamán a Közösségbe behozott teljes volumen 80 %-a felett), és ahol nem volt ok úgy vélni, hogy bármelyik exportáló gyártó az együttműködéstől tartózkodott volna, az intézkedések hatásosságának biztosítása érdekében a maradvány dömpingkülönbözet meghatározása annak az együttműködő exportáló gyártónak a szintjén történt, amelynél a dömpingkülönbözet a legmagasabb volt.
(54)
Azoknál az országoknál, ahol az együttműködés szintje ennél alacsonyabbnak találtatott (a hatályvesztési vizsgált időszak vagy a vonatkozó felülvizsgálati időszak folyamán a Közösségbe behozott teljes volumen 80 %-ánál kevesebb), ott a maradvány dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 18. cikkének megfelelően, vagyis a rendelkezésre álló adatok alapján történt.
2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati vizsgálati időszakok során - Általános elvek
2.1. Oroszország
(55)
Két exportáló gyártóról ismeretes, hogy ADK-t gyártanak Oroszországban: a Szeversztal-Metiz, Cserepovec (a továbbiakban: SSM) és a BMK, Beloreck (a továbbiakban: BMK). Ily módon ezek a gyártás 100 %-át teszik ki, és a hatályvesztési vizsgált időszak folyamán a közösségi piacra irányuló behozatalban 1,5 %-os részesedést képviseltek. Mindkét gyártó együttműködött az időközi felülvizsgálat folyamán, de csak egyikük működött közre a hatályvesztési felülvizsgálatban. A másik gyártó jelezte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban nem kíván együttműködni. Azzal érvelt, hogy leszámítva azt a tényt, miszerint a cég az oroszországi időközi felülvizsgálati időszak alatt csak kis mennyiségeket exportált az EU-ba, a cég helyzete nem változott lényegesen a 2004 augusztusában indult időközi felülvizsgálat óta (lásd a fenti (4)-(7) preambulumbekezdést).
2.1.1. Részleges időközi felülvizsgálat az oroszországi exportáló gyártókkal szemben hatályban lévő intézkedésekről
(56)
A részleges időközi felülvizsgálatok mindkét ismert orosz gyártó esetében az EU-ba irányuló dömping szintjére korlátozódtak. Mindkettőjüktől teljes mértékben kitöltött kérdőívek érkeztek be.
(57)
A rendes érték meghatározása a fenti (43) és (47) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszertan szerint történt.
(58)
Az egyik orosz exportáló gyártónál a rendes érték a tényleges belföldi árakon alapult, a fenti (46) preambulumbekezdésben meghatározott módszertannal összhangban. A másik orosz exportáló gyártónál a rendes érték főként a tényleges belföldi árakon alapult, de azt bizonyos terméktípusoknál számtanilag kellett képezni, a fenti (47) preambulumbekezdésben kifejtett módszertannak megfelelően.
(59)
Az exportár meghatározásához a fenti (48) és (49) preambulumbekezdésben kifejtett általános elveket alkalmazták.
(60)
Ami az egyik orosz exportáló gyártónak egy kapcsolatban álló kereskedelmi cégen keresztül a Közösségbe irányuló exportértékesítését illeti, az exportár meghatározása az utóbbinak az oroszországi időközi felülvizsgálati időszak során a Közösségben az első független vevő által ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alapján történt.
(61)
Megjegyzendő, hogy az egyik orosz exportőrnél szinte minden, a Közösségbe irányuló kivitele a Bizottság által 2001 augusztusában elfogadott árazási kötelezettségvállalás szerint valósult meg. Ilyen összefüggésben az exportárak meghatározása nem korlátozódott csupán az exportőrök múltbeli magatartásának megvizsgálására, hanem az exportárak várható jövőbeli alakulása is megvizsgálásra került. Ezen belül megvizsgálásra került az a kérdés, hogy ennek a kötelezettségvállalásnak a megléte befolyásolta-e az exportárak szintjét, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása számára.
(62)
Továbbá megvizsgálásra került, hogy az exportőr által a Közösségben lévő ügyfeleknek felszámított exportárak megbízhatóak-e, és megfelelő alapot szolgáltatnak-e a dömpingkülönbözet kiszámításához a jelenlegi vizsgálatban az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás megléte ellenére. A vizsgálat elsősorban annak bemutatására irányult, hogy a Közösségbe irányuló export jelenlegi árait nem mesterségesen állapították-e meg a minimumimportárakhoz (minimum import price, a továbbiakban: MIP) viszonyítva, és ezért azok a jövőben fenntarthatók-e vagy sem. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a termék-ellenőrzési számok (product control number, a továbbiakban: PCN) megállapítására ehhez a vizsgálathoz felhasznált rendszer kifinomultabb volt, mint az a besorolási rendszer, amelyet akkor alkalmaztak, amikor a kötelezettségvállalás elfogadása 2001-ben megtörtént. Ez ahhoz a megállapításhoz vezetett, hogy a MIP-ek PCN-jei és a jelenlegiek közötti bármiféle összehasonlítás nem adna megbízható eredményt.
(63)
A Közösségbe irányuló export árainak az egyéb harmadik országoknak felszámított árakkal való összehasonlítása típusonként történt. Ez azt mutatta, hogy a harmadik országokba irányuló export árai átlagukban lényegesen alacsonyabban voltak. Ezért az a következtetés adódott, hogy ennél a cégnél a Közösségbe irányuló exportjának árai nem használhatók fel az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében megbízható exportárak megállapítására a jelenlegi felülvizsgálat összefüggéseiben. Az EU-15-be irányuló eladások megbízható exportárainak hiányában a más országokban történő eladások áraira hagyatkoztak.
(64)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást illetően az (50) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítést követték.
(65)
Mivel az egyik orosz exportáló gyártó svájci kapcsolatban álló kereskedője egy jutalékalapon dolgozó ügynökhöz hasonló funkciókkal rendelkezik, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontjával összhangban az exportárban a jutalékra kiigazítás történt. A jutalék szintjét az ilyen funkciókkal kapcsolatos árrés létére uraló közvetlen bizonyíték alapján számították ki.
(66)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze, típusonként, az érintett termék megfelelő típusára.
(67)
Amint azt az alábbi (104)-(107) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, az összehasonlítás a BMK-nál folytatólagos dömping fennállását mutatta ki. Az SSM esetében szintén folyamatos dömping meglétét mutatta a súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos eladási ár összehasonlítása azon országok esetében, amelyeknél nem volt hatályban kötelezettségvállalás.
(68)
A BMK esetében a nettó, a közösségi határparitáson számolt árának százalékában kifejezett, illetékfizetés előtti dömpingkülönbözet 36,2 %-nak bizonyult. Az SSM ugyanilyen alapon kifejezett dömpingkülönbözete 9,7 % volt.
(69)
Az időközi felülvizsgálati vizsgálatok során megállapított dömpingkülönbözetekre vonatkozó eredményekre is figyelemmel helyénvalónak tekinthető, hogy az alkalmazandó dömpingellenes vám a BMK esetében 36,2 %-ra, az SSM esetében pedig 9,7 %-ra módosuljon.
2.1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat az oroszországi exportáló gyártókkal szemben hatályban lévő intézkedésekről
(70)
A két ismert oroszországi ADK-gyártó közül csak az SSM működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálatában. Az összegyűjtött információk alapján ez a cég képviselte a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban Oroszország teljes, a Közösségbe irányuló kivitelének csaknem 100 %-át. A cég egyúttal az orosz gyártás mintegy 50 %-át képviselte. A Közösségbe irányuló kivitel alacsony szintű volt, és mintegy 3 300 tonnát tett ki a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban, ami az EU fogyasztásának 1,5 %-át képviseli. Ez a látszólag alacsony piaci részesedés azonban nem takarhatja el azt a tényt, hogy Oroszországban nagy kihasználatlan gyártókapacitások vannak. A Közösségbe irányuló kivitel részesedése mennyiségben az együttműködő cég összes értékesítésének kevesebb mint 5 %-át tette ki. Amint a fenti (61) preambulumbekezdés említi, az együttműködő cégnek a Közösségbe irányuló szinte teljes kivitelére érvényben van az árakra vonatkozó kötelezettségvállalási megállapodás.
(71)
Amikor egy, az SSM által értékesített adott terméktípus belföldi árai nem voltak felhasználhatók a rendes érték meghatározására, mivel azt a belföldi piacok reprezentatív mennyiségben nem értékesítették, más módszert kellett alkalmazni. Amennyiben semmilyen más ésszerű módszer nem volt, a terméktípusonkénti, számtanilag képzett rendes értéket használták, ahogyan azt az SSM megadta és a Bizottság ellenőrizte.
(72)
Ami a gyártás költségét illeti, az SSM azt állította, hogy az EU-ba irányuló kivitel költségszerkezete eltérő, a Közösségben és az orosz piacon érvényes műszaki szabványok eltérése miatt. A cég szerint a Közösség piacán eladott ADK-nak meg kell felelnie az úgynevezett DIN-szabványnak, ami Oroszországban nem követelmény. A belföldön értékesített és a Közösségnek eladott ADK gyártási költségét tartalmazó táblázat azt mutatta, hogy a különféle típusok között lényeges különbségek nem voltak. Egyes terméktípusoknál a belföldi gyártási költségek kissé magasabbak voltak, míg másoknál a közösségi gyártási költségek voltak kicsit alacsonyabbak. Ezért megállapítást nyert, hogy ez az állítólagos különbség a dömpinggel kapcsolatos számításokra nem lehetett kihatással.
(73)
Ami a Közösségbe irányuló kivitelt illeti, egyetlen ügylet kivételével, a gyártó az érintett terméket közvetlenül a Közösségnek értékesítette, kapcsolatban álló fél közreműködése nélkül. Az exportőr bizonyítékot nyújtott be arról, hogy az az egy ügylet nem az érintett termékre vonatkozott, és ezért azt a számítások során nem vették figyelembe.
(74)
A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás biztosítása céljából, kiigazítások formájában megfelelő engedményt tettek az árat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek miatt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.
(75)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában dömping nem volt.
(76)
A Közösségbe irányuló kivitelre vonatkozó, az exportáló gyártók által szolgáltatott adatoknak és az Eurostat importstatisztikájából kinyert teljes behozatali volumennek az összehasonlítása azt mutatta, hogy az együttműködés magas szintű, mivel az együttműködő exportáló gyártó képviselte a vizsgálati időszakban nagyjából az Oroszországból származó közösségi behozatal egészét.
2.2. Thaiföld
2.2.1. Időközi felülvizsgálat egy thaiföldi exportáló gyártóval szemben hatályban lévő intézkedésekről
(77)
A rendes érték, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek között a belföldi piacon fizetett vagy fizetendő áron alapult. A thaiföldi időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka folyamán a cég az érintett terméket közvetlenül végső felhasználóknak értékesítette a belföldi piacon. A rendes érték csak a nyereséges értékesítésen alapul.
(78)
A rendes érték, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek között a belföldi piacon fizetett vagy fizetendő áron alapult.
(79)
A kérelmező és együttműködő gyártó, az Usha Siam, korlátozott mennyiségben szállított ADK-t a Közösségbe a thaiföldi időközi felülvizsgálat időszakában. Erre az exportra árakra vonatkozó kötelezettségvállalás volt érvényben.
(80)
A közösségi piacra irányuló közvetlen eladásoknál az exportárak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek között a Közösségben fizetett vagy fizetendő áron alapultak.
(81)
A kapcsolatban álló importőr, az Usha Marton UK közvetítésével megvalósult exportértékesítésnél az exportárak számtani képzése - az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban - azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken az importált terméknek a Közösségben első ízben, független ügyfeleknek történő viszonteladása megvalósult. Engedményt adtak minden, a vizsgálati időszakban a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a kapcsolatban álló importőr által a Közösségben realizált nyereséget is.
(82)
A rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, a valós összehasonlítás biztosítása céljából, figyelembe lettek véve azok a tényezők is, amelyekről azt állították és bemutatták, hogy az árra és az árak összehasonlíthatóságára hatással vannak. A kiigazítások a belvízi és az óceáni hajózásra, a biztosítási költségekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és az importilletékekre vonatkoztak, amelyeket a viszonteladói árból mind levontak, hogy a gyári árhoz elérkezzenek.
(83)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy az időközi felülvizsgálat vizsgálati időszakában dömping nem volt.
2.2.2. Hatályvesztési felülvizsgálat a thaiföldi exportáló gyártókkal szemben hatályban lévő intézkedésekről
(84)
A három ismert thaiföldi ADK-gyártó közül egy működött együtt a vizsgálatban. Az összegyűjtött információk alapján ez a cég képviselte a hatályvesztési vizsgált időszakban a Közösségbe irányuló teljes thai kivitelnek csaknem 100 %-át. A cég egyúttal a thai gyártás mintegy 80 %-át képviselte. A Közösségbe irányuló kivitel a felülvizsgálat vizsgálati időszakában nagyon alacsony szinten volt. Az együttműködő cégnek a Közösségbe irányuló kivitelére árakra vonatkozó kötelezettségvállalás van érvényben.
(85)
Megállapítást nyert, hogy a hatályvesztési vizsgált időszak folyamán minden egyes exportált terméktípus teljes előállítási költsége magasabb volt, mint a belföldi ár. Ennek következtében a rendes érték megállapítása nem történhetett - az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban - a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek között a belföldi piacon fizetett vagy fizetendő ár alapján az együttműködő thai exportáló gyártó által exportált egyetlen ADK-típus esetében sem.
(86)
A belföldi árakat számtanilag képezték, az exportáló gyártó saját gyártási, illetve értékesítési, általános és igazgatási költségeinek, valamint az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján egy ésszerű 5 %-os nyereséghányad figyelembevételével, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(87)
Az együttműködő exportáló gyártó az érintett terméket egy, a Közösségben található kapcsolatban álló cégen keresztül exportálta. Ennek következtében - és az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban - az exportárak számtani képzése azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken az importált terméknek a Közösségben első ízben, független ügyfeleknek történő viszonteladása megvalósult. Engedményt adtak minden, a vizsgálati időszakban a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségre, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és az importáló cég által a Közösségben realizált nyereséget is.
(88)
A rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a valós összehasonlítás biztosítása céljából, figyelembe vették azoknak a tényezőknek az eltéréseit, amelyekről azt állították és bemutatták, hogy az árra és az árak összehasonlíthatóságára hatással vannak. A kiigazítások a belvízi és az óceáni hajózásra, a biztosítási költségekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és az importilletékekre vonatkoztak, amelyeket a viszonteladói árból mind levontak, hogy a gyári árhoz elérkezzenek.
(89)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a hatályvesztési vizsgált időszakban - az eredeti rendelethez képest - viszonylag alacsony mértékű volt a dömping. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga, a közösségi határon, CIF paritás szerinti érték százalékában kifejezve 7,6 % volt.
2.3. Törökország
(90)
Két exportáló gyártó van Törökországban; mind a Celik Halat (a továbbiakban: Halat), mind a Has Celik (a továbbiakban: Has) együttműködött a hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálatában, és a Has együttműködött a dömping szintjére vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatban. A két gyártó teszi ki a Törökországból az EU-ba irányuló kivitel 100 %-át.
2.3.1. Időközi felülvizsgálat egy törökországi exportáló gyártóval szemben hatályban lévő intézkedésekről
(91)
Emlékeztetni kell arra, hogy a fenti (10) preambulumbekezdésben említett részleges időközi felülvizsgálat egyetlen török exportőrre vonatkozik, amely állítólag dömpingeli ADK-ját a Közösségben.
(92)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett török exportőr által exportált terméktípusok rendes értékének meghatározásához felhasznált belföldi árak többsége nyereséget hozott. Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban ezért a felhasznált ár a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek által a belföldi piacok fizetett vagy fizetendő áron alapult.
(93)
Egyes terméktípusoknál a rendes érték számtani képzése a gyártó saját, az értékesítési, általános és igazgatási költségeket is magában foglaló gyártási költségei és egy ésszerű, 5 %-os haszonkulcs alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(94)
Ami a Közösségbe irányuló kivitelt illeti, az érintett török gyártó az érintett terméket közvetlenül értékesítette a Közösségben, kapcsolatban álló fél közreműködése nélkül. A figyelembe vett exportár ezért - az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban - a termékért annak az exportáló országból a Közösségbe irányuló exportra történő értékesítésekor fizetett vagy fizetendő ár volt.
(95)
A rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A valós összehasonlítás céljából a számítások során figyelembe vették a tényezők azon eltéréseit, amelyekről megállapítást nyert, hogy az árakra és az árak összehasonlíthatóságára hatást gyakorolnak. A kiigazítások a belvízi és az óceáni hajózásra, a biztosítási költségekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és az importilletékekre vonatkoztak, amelyeket a viszonteladói árból mind levontak, hogy a gyári árhoz elérkezzenek.
(96)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Összességében ez az összehasonlítás megmutatta, hogy a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga, a közösségi határon, CIF-paritás szerinti érték százalékában kifejezve 0,12 % volt, vagyis csekély (de minimis) szintű.
2.3.2. Hatályvesztési felülvizsgálat a Törökországgal szemben hatályban lévő intézkedésekről
(97)
A fenti (46) preambulumbekezdésben ismertetett általános módszertanban leírt tesztek elvégzését követően megállapítást nyert, hogy a rendes értéket az egyik török exportáló gyártó által az EK-ba exportált ADK-típusok többségére számtanilag kell képezni. A rendes érték kiszámítása így a gyártó saját gyártási költségei és egy ésszerű, 5 %-os haszonkulcs alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(98)
A másik gyártónál, amint azt a fenti (92) és (93) preambulumbekezdés kifejti, a terméktípusok többségénél a belföldi értékesítési árat lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására. Ily módon a rendes érték, az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a rendes kereskedelem keretében független ügyfelek között a belföldi piacok fizetett vagy fizetendő áron alapult.
(99)
Ami a Közösségbe irányuló kivitelt illeti, a török gyártók az érintett terméket közvetlenül értékesítették a Közösségben, kapcsolatban álló fél közreműködése nélkül. A figyelembe vett exportár - az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban - a termékért annak az exportáló országból a Közösségbe irányuló exportra történő értékesítésekor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.
(100)
A rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a valós összehasonlítás biztosítása céljából, figyelembe vették azoknak a tényezőknek az eltéréseit, amelyekről azt állították és bemutatták, hogy az árra és az árak összehasonlíthatóságára hatással vannak. A kiigazítások a belvízi és az óceáni hajózásra, a biztosítási költségekre, a kezelési és csomagolási költségekre, a hitelköltségekre és az importilletékekre vonatkoztak, amelyeket a viszonteladói árból mind levontak, hogy a gyári árhoz elérkezzenek.
(101)
Az átlagos exportárnak a rendes értékkel való összehasonlítása minden egyes érintett terméktípus esetében a dömping fennállását csak az egyik törökországi exportőr esetében mutatta ki, és de minimis különbözetet mutatott a másik gyártónál (lásd a (96) preambulumbekezdést). A jelzett exportőrnél a dömpingkülönbözet, a közösségi határon, CIF paritás szerinti érték százalékában kifejezve 33,6 % volt.
(102)
Megjegyzendő, hogy annak az exportőrnek az esetében az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet magas (50 %-nál több) volt, ami a károkozás mértékén alapuló vám kivetéséhez vezetett, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A jelen felülvizsgálat szerint elvégzett vizsgálat azt jelzi, hogy a dömping továbbra is fennáll, alacsonyabb exportvolumenek mellett is, bár a szintje alacsonyabb.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(103)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az is megvizsgálásra került, hogy a vonatkozó felülvizsgálatok során feltárt megváltozott körülmények feltételezhetően tartós jellegűek-e.
(104)
Erre a cégre jelenleg maradványvám vonatkozik, amelynek mértéke, az eredeti vizsgálat során - mivel abban a vizsgálatban a BMK nem működött együtt, egy másik orosz exportőrre vonatkozó adatok alapján - megállapított 50,7 %. A jelenleg 36,2 %-ban meghatározott dömpingkülönbözet kiszámítása azonban a BMK-val kapcsolatos, a teljes felülvizsgálati időszakra vonatkozó információk alapján történt.
(105)
Emellett voltak olyan jelzések, hogy a rendes értéknek vagy az exportárnak a jelen vizsgálatban a BMK-ra megállapított szintje nem megbízható. A BMK exportára a Közösség esetében a más országokba irányuló kiviteléhez hasonlónak bizonyult, ahol a felülvizsgálati időszakban számottevően nagyobb mennyiségeket értékesítettek.
(106)
Bár a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet az ADK viszonylag kis volumenű, a Közösségbe irányuló kivitelén alapul, okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet tartós jelleggel megváltozott körülményeken alapul.
(107)
Fontos emlékeztetni arra is, hogy az SSM exportáraira a Közösség viszonylatában árakra vonatkozó kötelezettségvállalás van érvényben, amelyet alkalmaznia kellett annak a tíz új tagállamnak a viszonylatában is (EU-10), amelyek az oroszországi időközi felülvizsgálati időszak utolsó két hónapjának elején, nevezetesen 2004 májusában csatlakoztak az EU-hoz. Bár a 2004. május 1-je előtt az EU-t alkotó 15 tagállamban található ügyfeleknek felszámított exportárak a kötelezettségvállalás által megkövetelt szinten voltak, megállapítást nyert, hogy az EU-10 ügyfeleknek történő értékesítés ennél alacsonyabb árszinten ment végbe. Továbbá az is megállapítást nyert, hogy az oroszországi időközi felülvizsgálati időszakban az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel lényegesen alacsonyabb árakon és lényegesen nagyobb mennyiségekben valósult meg, mint a Közösségbe irányuló kivitelben.
(108)
Az, hogy az SSM ADK-exportjának mennnyisége az oroszországi időközi felülvizsgálati időszakban alacsony volt, nem kapacitáskorlátoknak tulajdonítható, hiszen megállapítást nyert, hogy a cég jelentős tartalékkapacitásokkal rendelkezett. Ezért egyértelműnek tűnik, hogy a kivitel kis mennyisége az árakra vonatkozó kötelezettségvállalások által előírt árak eredménye. Ez arra utal, hogy amennyiben az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás megszűnik, nagyon valószínű, hogy az SSM a Közösség piacán nagyobb mennyiségeket értékesítene alacsonyabb (és ily módon dömpingelt) árakon.
(109)
A fentiekben jelzettek szerint ebben az elemzésben az összes, mind a Közösségbe, mind a harmadik országokba irányuló kivitelt figyelembe vették.
(110)
A vizsgálat megmutatta, hogy az SSM rendelkezik elegendő tartalékkapacitással ahhoz, hogy kivitelét mind a Közösség, mind harmadik országok irányában jelentősen megnövelje. Ha - amint az valószínű - az SSM megpróbálná az intézkedések kivetését megelőzően a Közösség piacán birtokolt piaci részesedését visszaállítani, azt azzal tehetné meg, ha dömpingelt áron értékesítene a Közösség piacán. Emellett az egyéb országok számára az árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a Közösség piacán érvényesített árak, és a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az érintett terméket az EU-n kívüli országoknak dömpingelt áron értékesítették.
(111)
Az SSM rendes értékét a felülvizsgálati időszakra a versenyjellegű belföldi piacon, a rendes kereskedelem keretében értékesített nagy volumen (a gyártás nagyobbik része) alapján határozták meg. Ez azt jelzi, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes érték szintje tartós jellegű.
(112)
Következésképpen úgy ítélhető meg, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában az SSM exportvolumenei a Közösség viszonylatában meredeken emelkednének, az exportárak pedig jelentősen esnének. Ezért a következtetés az, hogy az SSM exportárai tekintetében az állítólag megváltozott körülmények indokoltan nem tekinthetők tartós jellegűeknek.
(113)
Az időközi felülvizsgálati vizsgálat azt mutatta, hogy a Közösségbe irányuló, az együttműködő thai exportőr által megvalósított kivitel nem dömpingelt árakon történt. Az is megállapítást nyert, hogy a thai exportőr által a Közösségnek felszámított exportárak hasonlóak voltak a többi, harmadik országokban található feleknek felszámított árakhoz, ahol nagyobb mennyiségeket értékesítettek.
(114)
Emellett megállapítást nyert, hogy a thai exportőr fejlesztette értékesítési hálózatát és az ADK-t az ügyfelek széles körének szállította a világ többi részén is. Az értékesítő leányvállalatokat Ausztráliában, Szingapúrban és az Egyesült Államokban hozták létre. Az Usha kis mennyiségű, a Közösségbe irányuló ADK-kivitele ezért nem tulajdonítható kapacitáskorlátoknak, mivel a cég tartalékkapacitással lényegében nem rendelkezik.
(115)
Úgy ítélhető meg, hogy dömpingellenes intézkedések (vagyis jelenleg az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás) hiányában az Usha exportvolumenei a Közösség viszonylatában nem nőnének jelentősen, és hogy ez az exportárakat ez aligha érintené. A fenti tények és megfontolások alapján az a következtetés vonható le, hogy jelentős tartalékkapacitás hiányában és annak figyelembevételével, hogy a cég főként a Közösségtől különböző számos más exportpiacára összpontosít, ahol az exportárak jelentősen magasabbak, mint a Közösség piacán, a megállapított, az Usha tekintetében megváltozott körülmények tartós jellegűeknek tekinthetők.
(116)
A Törökországból származó ADK-nak a Közösségbe történő behozatala 2005 óta jelentősen megnőtt. Akkor egy időközi felülvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy dömping hiányában a kérelmező török exportőrt illetően helyénvaló az intézkedések hatályon kívül helyezése.
(117)
Ugyanazon gyártó jelenlegi időközi felülvizsgálata megerősítette, hogy a Közösségbe irányuló kivitele olyan árakon történt, amelyekről nem állapították meg, hogy dömpingeltek lennének. Emellett ennek a cégnek a gyártókapacitását, a közösségi fogyasztással összehasonlítva, korlátozottnak találták. Ennek következtében az a következtetés vonható le, hogy a körülményeknek az időközi felülvizsgálat során megállapított megváltozása tartós jellegű.
(118)
Ebben a vizsgálatban az együttműködő gyártók csaknem a teljes, az érintett országokból az EU-ba irányuló behozatalt képviselik. Ezért annak megvizsgálása, hogy a dömping folytatódna-e, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, nagy mértékben az ezen együttműködő exportáló gyártók által biztosított információkon alapult. Ezen belül megvizsgálták az együttműködő exportáló gyártók árazási magatartását más exportpiacok vonatkozásában, valamint gyártásukat, gyártási kapacitásukat és készleteiket.
(119)
Annak meghatározására, hogy van-e valószínűsége a dömping folytatódásának, a Bizottság megvizsgálta az érintett országok és a vizsgálatban érintett felek jelenlegi helyzetét. Szükség szerint megnézte azt is, hogy lehetséges-e dömping fennállása a Közösségbe irányuló kivitelben. Elemzés készült az árazási magatartásról, az egyéb exportáló gyártók termeléséről, gyártókapacitásairól is a vizsgálat által érintett országokban. Ez az elemzés a közösségi gazdasági ágazat és az exportáló gyártók, az Eurostat importstatisztikái és - amennyiben ilyenek rendelkezésre álltak - az érintett országok exportstatisztikái által biztosított piacfelmérési adatokon alapult.
(120)
Az SSM-nek a hatályvesztési vizsgált időszak folyamán 2005-höz képest 7 %-kal sikerült növelnie termelését.
(121)
Miközben a gyártókapacitás a figyelembe vett időszak során állandó maradt, az átlagos kapacitáskihasználtság Oroszországban a megállapítások szerint a felülvizsgálati vizsgálati időszakban mintegy 60-65 % volt. Ezért levonható az a következtetés, hogy az oroszországi exportáló gyártók rendelkeznek a közösségi piacra irányuló kivitel növeléséhez szükséges kapacitással, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.
(122)
Ráadásul Oroszország összesített kapacitása az érintett termék tekintetében a becslések szerint megközelítőleg az EU-fogyasztás szintjén volt a hatályvesztési vizsgált időszakban, ami 220 000 tonna. Mivel az orosz piac ilyen szintű kínálatot nem tud felvenni, ha az intézkedések hatályukat vesztik, az orosz gyártók dönthetnek úgy, hogy ezt a tartalékkapacitást a Közösségbe irányítják, dömpingelt árakon.
(123)
A (61) és (62) preambulumbekezdésben kifejtésre került, hogy az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás megléte miatt a Közösségbe irányuló kivitel nem dömpingelt szinten történt. Az is kimutatásra került, hogy az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás révén létrejött MIP-ek hatással voltak az érintett orosz cég árképzésére a közösségi piacon. Ezért a következtetés az volt, hogy a Közösségre vonatkozó exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében nem megbízható.
(124)
Ezért a harmadik országokra vonatkozó árakat megbízhatóbbnak tekintették, mivel azokra a hatályvesztési vizsgált időszakban semmiféle korlátozás nem volt érvényben.
(125)
Szintén a hatályvesztési vizsgált időszak folyamán a harmadik országokkal kapcsolatos orosz exportárak általában alacsonyabbak voltak, mint a Közösségen belüli árszint. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az orosz exportőrök valószínűleg nagy mennyiségekben exportálnának ADK-t a Közösségbe, mégpedig a jelenlegi, az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás szerintinél alacsonyabb árakon. Ennek következtében valószínűnek tűnik, hogy amennyiben a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a dömping megismétlődne. Ez különösen fontos az árakra vonatkozó kötelezettségvállalással kapcsolatos jelenlegi helyzetre való tekintettel.
(126)
Az orosz exportőrök magatartása és az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás hatása az exportárakra a Közösség viszonylatában, az árak mostani alacsonyabb szintje a harmadik országokban és a rendelkezésre álló nagy tartalékkapacitások világos jelzéseket jelentenek arra, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az orosz gyártók valószínűleg jelentős mennyiségekkel, dömpingelt árakon térnének vissza a Közösség piacára.
(127)
A thai együttműködő gyártó a domináns gyártó Thaiföldön, amely jelentős részesedést, nevezetesen mintegy 80 %-ot képvisel a kiépített gyártókapacitásokban és az ADK gyártásában Thaiföldön. A vizsgálat megmutatta, hogy ez a gyártó teljes kapacitással termel, a másik két thai gyártó pedig csaknem teljes mértékben távol marad a Közösség piacától, és nem állnak rendelkezésükre nagy gyártókapacitások.
(128)
A vizsgálat megmutatta, hogy még akkor is, ha az együttműködő exportáló gyártó a Közösség piacán dömpingelt árakon értékesít, értékesítési volumenei rendkívül kicsik. A Bizottság megfigyelése szerint a cég világméretű exportja alapján a cég több más, a Közösségtől eltérő exportpiacra összpontosít, éspedig az Egyesült Államokra, Szingapúrra, Indonéziára, Ausztráliára, Japánra és Malajziára. Ezekben az országokban még értékesítési leányvállalatok is létrejöttek.
(129)
Az együttműködő exportáló gyártó az árakra vonatkozó kötelezettségvállalást tiszteletben tartotta, és - a jelenlegi magas piaci árakra való tekintettel - számos alkalommal a megállapodott minimumárak felett értékesített. Nincs más thai cég, amely az érintett terméket exportálná a Közösség piacára.
(130)
A hatályvesztési vizsgált időszak folyamán az Usha értékesítési volumene a világ többi részében jelentősen nagyobb volt, mint a Közösségbe irányuló értékesítés, annak ellenére, hogy a Közösségben az exportárak színvonala átlagban 9,5 %-kal magasabb volt, mint a világ többi részében.
(131)
A fenti tények és megfontolások alapján nem valószínű, hogy a thaiföldi együttműködő exportáló gyártó nagy mennyiségeket fog exportálni a Közösség piacára, még akkor sem, ha az intézkedések hatályukat vesztik. A másik két thai gyártó a jelek szerint nem rendelkezik olyan kialakult, nemzetközi forgalmazási hálózattal, amely lehetővé tenné számukra, hogy agresszíven lépjenek be a Közösség piacára és ott piaci részesedésüket növeljék.
(132)
A vizsgálat során összegyűjtött információk szerint a gyártókapacitás a megvizsgált időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás pedig nőtt. Ennek következtében megállapítást nyert, hogy mindkét török cég eléri gyártókapacitásának mintegy 90 %-át. Az érintett terméket Törökországban más cég nem gyártja.
(133)
Emellett megfigyelték, hogy a Törökországból (a Celik Halattól) származó dömpingelt behozatal részesedése a Közösség piacán 0,5 %-nál kevesebb, amelyből 10 % nem is versenyzett a közösségi gyártással, mivel olyan terméktípusokat érintett, amilyeneket a közösségi gazdasági ágazat nem állít elő. Mivel megállapítást nyert, hogy a Has nem dömpingelt, a Törökországból származó dömpingelt behozatal részesedése így nagyon kicsi. Ezért a Törökországból származó kivitelnek csak kis része dömpingelt és áll közvetlen versenyben a közösségi gazdasági ágazattal.
(134)
A fenti érvek figyelembevételével nem valószínű, hogy a törökországi együttműködő exportáló gyártók nagy mennyiségeket exportálnának a Közösség piacára, még akkor sem, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. Ennek alapján a dömping megismétlődése vagy folytatódása nem valószínűsíthető.
E. A KÁROKOZÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A közösségi gyártás és a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározása
(135)
Az ADK-t a Közösségben 29 közösségi gyártó állítja elő, és a termelésről megállapítható, hogy a hatályvesztési vizsgált időszakban mintegy 202 000 tonnát tett ki.
(136)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan egyes közösségi gyártókról megállapították, hogy importálják az érintett terméket. Az importált mennyiségek azonban a gyártásukkal való összehasonlításban elhanyagolhatóak (gyártási volumenük kevesebb mint 1 %-a), és az érintett országokból származó importált termékek nem voltak. Ezért megállapítást nyert, hogy nincs ok ezen gyártók bármelyikének a közösségi gyártás fogalommeghatározásából való kizárására.
(137)
Az ezen 29 közösségi gyártó által előállított ADK ily módon, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, a teljes közösségi gyártást képezi.
(138)
Az időközi és a hatályvesztési felülvizsgálatok iránti kérelmeket 22 közösségi gyártó támogatta, és valamennyien beleegyeztek abba, hogy a vizsgálat során együttműködést fognak tanúsítani. Megvizsgálásra került, hogy ezek az együttműködő gyártók az érintett termék közösségi gyártásának jelentős részét képviselik-e, és megállapítást nyert, hogy a hatályvesztési vizsgált időszakban és a különféle időközi felülvizsgálati vizsgálati időszakokban az érintett termék teljes közösségi gyártásának 87 %-át jelentették.
(139)
Ezért a Bizottság úgy tekintette, hogy a 22 együttműködő és támogató közösségi gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatot képviselik. A továbbiakban rájuk a „közösségi gazdasági ágazat”-ként történik hivatkozás.
2. A közösségi piac helyzete
2.1. Fogyasztás a közösségi piacon
(140)
A közösségi fogyasztás meghatározása a következők alapján történt:
-
a közösségi gazdasági ágazatot alkotó közösségi gyártók értékesítési volumenei,
-
a többi gyártó értékesítésére vonatkozó becslések, Közösség piacán, a kérelemben megadott adatok alapján, és
-
Eurostat-adatok az érintett terméknek az érintett országokból, valamint harmadik országokból történő behozataláról.
(141)
2003 és a hatályvesztési vizsgált időszak között a Közösség fogyasztása több mint 46 000 tonnával, vagyis 26 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati vizsgálati időszak folyamán több mint 222 000 tonna összfogyasztási volument ért el.
1. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Közösségi fogyasztás
(tonna)
176 438
195 363
214 529
222 456
Index
100
111
122
126
2.2. A behozatal alakulása és árleszorítás Oroszország részéről
2.2.1. Az oroszországi import volumene, piaci részesedése és ára
(142)
Az érintett terméknek az Orosz Föderációból származó behozatalának volumene és piaci részesedése az alábbi táblázatban megadott módon alakult:
2. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
A behozatal volumene
(tonna)
2 198
1 844
2 908
3 323
Index
100
84
132
151
Piaci részesedés
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Index
100
75
117
125
(143)
A figyelembe vett időszak folyamán az Orosz Föderációból származó behozatal 51 %-kal, a 2003. évi 2 198 tonnáról 3 323 tonnára nőtt a hatályvesztési vizsgálati időszak alatt. A közösségi fogyasztáson belül a behozatal aránya időközben 1,2 %-ról 1,5 %-ra, vagyis 25 %-kal nőtt.
(144)
Az árleszorítás kiszámításához követett módszer ebben az esetben az ideiglenes rendelet (136)-(140) preambulumbekezdésében leírttal azonos. Az érintett exportőrök által a Közösség határán felszámított árat típusonként összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat gyári árával. Az összehasonlítás eredményét a közösségi gazdasági ágazat gyári árának százalékában fejezték ki.
(145)
Az SSM által a Közösségben található ügyfeleknek felszámított árra minden valószínűség szerint hatást gyakorolt az eredeti rendelet összefüggéseiben elfogadott kötelezettségvállalás. Azonban jelentős szintű, 49 %-os árleszorítást találtak.
(146)
A fenti megállapításokra való tekintettel úgy tűnik, hogy az orosz export viszonylag alacsony piaci részesedése bizonyára az Oroszországgal szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek tudható be. Az orosz árak szintje és a jelenleg Oroszország vonatkozásában megállapított dömping nagyságrendje miatt nagyon valószínű, hogy az országban rendelkezésre álló nagy tartalékkapacitások könnyen felhasználhatók lennének a Közösség piacára irányuló kivitel növelésére.
2.3. Az e felülvizsgálat által érintett más országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai
(147)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (131) és (134) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a Thaiföldről és Törökországból származó ADK behozatala vonatkozásában nem áll fenn a dömping megismétlődésének veszélye. A Bizottság megvizsgálta az érintett terméknek a jelen felülvizsgálatban érintett más országokból történő behozatalának tendenciáit is. Az e felülvizsgálat által érintett más országok importvolumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
3. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Thaiföld
A behozatal volumene
(tonna)
368
160
86
118
Ebből: dömpingelt behozatal
0
Piaci részesedés összesen
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Törökország
A behozatal volumene
(tonna)
2 248
2 223
4 246
4 805
Ebből: dömpingelt behozatal
1 089
Piaci részesedés összesen
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
A táblázat azt mutatja, hogy a figyelembe vett időszakban Thaiföldről a behozatal volumenében jelentéktelen volt, a hatályvesztési vizsgált időszakban 0,1 %-os piaci részaránnyal.
(149)
A teljes behozatal Törökországból 2 248 tonnáról 4 805 tonnára, vagyis 113 %-kal nőtt 2003 és a hatályvesztési vizsgált időszak között. Piaci részesedés szempontjából csak nem kétszeresére nőtt, 1,3 %-ról 2,2 %-ra. Mégis, a közösségi piac átfogó méretével összefüggésben, a Törökországból származó behozatal volumene nem túl jelentős.
(150)
Megjegyzendő azonban, hogy a fő törökországi exportáló gyártó kivitelével szemben nulla vám van hatályban. Valószínűleg ez tette a képessé ezt az exportáló gyártót arra, hogy az EU-ba irányuló értékesítését növelje, viszonylag magas árak mellett.
(151)
Az árleszorítás kiszámításához követett módszer ebben az esetben az ideiglenes rendelet (136)-(140) preambulumbekezdésében leírttal azonos, a fentieknek megfelelően. Az érintett exportőrök által a Közösség határán felszámított árat típusonként összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat gyári árával. Az összehasonlítás eredményét a közösségi gazdasági ágazat gyári árának százalékában fejezték ki.
(152)
A fenti megfontolások ellenére a Törökországból érkező dömpingelt behozatalnál 24 %-os árleszorítást találtak, miközben az árleszorítás szintje a Thaiföldről származó behozatal esetében mintegy 1 % volt.
2.4. A dömpingellenes intézkedések által érintett, de a jelen vizsgálatban nem érintett egyéb országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
(153)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínai Népköztársaságból, Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acélkötelekre és kábelekre dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. Ezek a dömpingellenes intézkedések a teljes figyelembe vett időszak folyamán hatályban voltak.
4. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Kínai Népköztársaság
Behozatal (tonna)
1 545
3 374
6 581
7 560
Index
100
218
426
489
Átlagár (EUR/tonna)
1 088
1 120
1 063
947
Piaci részesedés
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
India
Behozatal (tonna)
4 218
4 832
6 551
6 108
Index
100
115
155
145
Átlagár (EUR/tonna)
902
1 036
1 130
1 123
Piaci részesedés
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Dél-Afrika
Behozatal (tonna)
184
795
577
941
Index
100
433
314
512
Átlagár (EUR/tonna)
1 303
1 471
1 584
1 573
Piaci részesedés
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ukrajna
Behozatal (tonna)
1 222
1 438
1 149
776
Index
100
118
94
63
Átlagár (EUR/tonna)
866
712
752
662
Piaci részesedés
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Tonnában összesen
6 785
10 978
16 177
16 012
Piaci részesedés összesen
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Említésre méltó, hogy a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, mind volumenben - ahol a növekedés 135 % volt -, mint a piaci részesedés tekintetében - amely ugyanebben az időszakban 3,7 %-ról 7,2 %-ra nőtt.
2.5. A dömpingellenes intézkedések által nem érintett egyéb országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
(155)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal az alábbiak szerint alakult.
5. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Volumen összesen (tonna), ebből:
42 486
54 983
58 843
61 271
Index
100
129
138
144
Dél-Korea
22 400
32 121
34 634
36 408
Index
100
143
155
163
Malajzia
4 836
4 426
5 123
6 642
Index
100
92
106
137
Észak-Korea
150
1 626
2 212
3 324
Index
100
1 084
1 475
2 216
(156)
A behozatal azokból az országokból, amelyekre nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések, mintegy 19 000 tonnával, vagyis 44 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. Ennek a behozatalnak nagy része Dél-Koreából származik.
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
3.1. Előzetes megjegyzések
(157)
A közösségi gazdasági ágazatot alkotó közösségi gyártók nagy számára való tekintettel az a döntés született, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően, a fenti (20) és (21) preambulumbekezdés szerint, egy mintát ki kell választani a közösségi gyártókból. A mintába bevett öt közösségi gyártót azért választották ki, mert ezek képviselik a legnagyobb, reprezentatív gyártási volument, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható volt. Ezeket a fenti (26) preambulumbekezdés említi.
(158)
Az alábbiakban a károkozásra vonatkozóan megadott adatok ezért részben a mintába bevett közösségi gyártók szintjén tett megállapításokon, részben a közösségi gazdasági ágazatot alkotó 22 gyártó szintjén tett megállapításokon alapulnak. Az egyértelműség érdekében olyankor, amikor a károkozási tényezők a mintából nyert információkra utalnak, ez kifejezetten ki van nyilvánítva. Ilyen utalás hiányában úgy tekintendő, hogy az adatok a közösségi gazdasági ágazatot alkotó 22 közösségi gyártótól származnak.
3.2. Gyártás, létrehozott gyártókapacitás és kapacitáskihasználási ráta
(159)
6. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Termelés (tonna)
149 957
148 536
161 611
176 119
Index
100
99
108
117
Létrehozott gyártókapacitás (tonna)
229 066
229 654
245 343
247 833
Index
100
100
107
108
Kapacitáskihasználtsági ráta
65 %
65 %
66 %
71 %
Index
100
99
101
109
(160)
A figyelembe vett időszak folyamán a teljes közösségi gazdasági ágazat termelése mintegy 26 000 tonnával, vagyis 17 %-kal nőtt. Ezt a növekedést a közösségi fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni, amely 46 000 tonnával, vagyis 26 %-kal nőtt, és ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat kivitele is megnőtt.
(161)
A termelés növekedése 8 %-os növekedést váltott ki a gyártókapacitásnál is, amely a hatályvesztési vizsgált időszak során csaknem 248 000 tonnát ért el.
(162)
A kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszak első éveiben viszonylag stabil maradt. A hatályvesztési vizsgált időszak folyamán azonban, a termelés növekedése miatt a kapacitáskihasználtság a körülbelül 65 %-ról több mint 70 %-ra nőtt.
3.3. Készlet - a mintából beszerzett információk
7. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Készlet (tonna)
11 565
10 236
11 465
12 652
Index
100
89
99
109
Készlet a teljes értékesítés %-ában
20 %
17 %
18 %
18 %
(163)
A készletszint viszonylag stabil marad a figyelembe vett időszak során, különösen az értékesítéshez viszonyítva.
3.4. Értékesítési volumenek és a piaci részesedés a közösségi fogyasztásban és növekedésben
8. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
107 032
106 542
112 687
116 625
Index
100
100
105
109
A közösségi fogyasztáson belüli piaci részesedés
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Index
100
90
87
86
Az értékesítési volumen növekedése (ezer EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Index
100
106
120
136
(164)
A közösségi gazdasági ágazat értékesítése a Közösség piacán abszolút értelemben viszonylag stabil maradt. A hatályvesztési vizsgált időszak folyamán az értékesítésben 9 %-os növekedés volt tapasztalható, de ezt a teljesítményt a közösségi fogyasztás alakulására is figyelemmel kell szemlélni, amely 26 %-kal nőtt.
(165)
A közösségi fogyasztás alakulására való tekintettel, és a növekvő értékesítési volumen ellenére, a közösségi gazdasági ágazat piaci részaránya a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen csökkent. A közösségi gazdasági ágazat ebben az időszakban a közösségi fogyasztáson belüli részesedéséből több mint 8 százalékpontot veszített.
(166)
A közösségi gazdasági ágazat átfogó értékesítési forgalma a figyelembe vett időszak folyamán 36 %-kal nőtt. Ezt elsősorban a megnövekedett egy tonnára jutó értékesítési árra figyelemmel kell szemlélni, ami főként a magasabb költségeket és a nyersanyagok magasabb beszerzési árait tükrözi.
3.5. A közösségi árakat befolyásoló értékesítési árak és tényezők - a mintából beszerzett információk
9. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Értékesítési átlagár
(EUR/tonna)
1 902
2 058
2 170
2 142
Index
100
108
114
113
A nyersanyagok (hengerhuzalok) átlagos költsége
(EUR/tonna)
511
559
662
734
Index
100
109
129
143
(167)
A közösségi gazdasági ágazat értékesítési átlagára a közösségi piacon 240 EUR/tonnával, vagyis 13 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A vizsgálat megmutatta, hogy ez nyilvánvalóan a nyersanyagok - elsősorban az acél hengerhuzal - árainak növekedését tükrözte. A vásárolt hengerhuzal költsége tonnánként 223 EUR-val, vagyis 43 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak folyamán a figyelembe vett időszak kezdetén érvényes költséghez képest.
(168)
Az egyik, a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározásába belevett gyártóról kiderült, hogy a nyersanyagokat, ideértve a hengerhuzalokat, kapcsolatban álló felektől vásárolja (a továbbiakban: vertikálisan integrált acélipari csoportok). Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy a kapcsolatban álló beszállítók árai a közösségi gyártók számára azonos szinten vannak-e a kapcsolatban álló beszállító által független ügyfeleknek felszámított árakkal. Megállapítást nyert, hogy a közösségi gyártóknak felszámított árak a független ügyfeleknek felszámított árakkal azonos szinten vannak, és ez a növekedés az acélárakban a figyelembe vett időszak folyamán végbement általános növekedését is tükrözte. Ezért a következtetés az volt, hogy a vertikálisan integrált közösségi gyártók által vásárolt nyersanyagok átlagos költségeit is szerepeltetni kell a számításokban.
3.6. Foglalkoztatás és bérek - a mintából beszerzett információk
10. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Foglalkoztatottak
1 023
999
1 064
1 087
Index
100
98
104
106
Egy foglalkoztatottra jutó bér (EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Index
100
108
112
113
Egy tonna előállítására jutó bér
606
634
614
592
Index
100
105
101
98
(169)
A fent említett termelési és értékesítési volumenekre való tekintettel a közösségi gazdasági ágazat a foglalkoztatottak számát a figyelembe vett időszakban 6 %-kal növelte.
(170)
Az egy foglalkoztatottra jutó bérek is növekedtek a figyelembe vett időszak folyamán, a fizetések ebben az időszakban bekövetkezett általános növekedésével azonos szinten. Megállapítást nyert azonban, hogy az egy előállított tonnára jutó átlagos bérköltség a figyelembe vett időszak folyamán enyhén csökkenhetett.
3.7. Termelékenység - a mintából beszerzett információk
11. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Egy foglalkoztatottra jutó termelés tonnában
56
58
62
65
Index
100
103
110
116
(171)
A közösségi gazdasági ágazatban megfigyelt termelékenység szintje a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen nőtt. Ez azt mutatja, hogy az gazdasági ágazat képes alkalmazkodni a közösségi piacon kialakult helyzethez.
3.8. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendje és az előző dömping hatásai utáni felépülés
(172)
Ami a tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illeti, az érintett országokból származó behozatal volumenére és áraira való tekintettel, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
3.9. Jövedelmezőség, befektetési hozam és cash flow - a mintából beszerzett információk
12. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
A közösségi értékesítés eredménye
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Eszközarányos megtérülés
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Cash flow (a teljes értékesítés %-ában)
+0,1 %
+1,2 %
+4,3 %
+6,2 %
(173)
Tekintettel a jövedelmezőség pozitív alakulására a figyelembe vett időszak folyamán, a cash flow és az eszközarányos megtérülés is pozitív tendenciákat mutatott ebben az időszakban. A 2003-as enyhe veszteség után a közösségi gazdasági ágazat nyereségét lassan, de stabilan tudta növelni, mind az értékesítés, mind az eszközök vonatkozásában. Ez a teljesítmény valószínűleg a termelékenység erőteljes javulásának köszönhető.
(174)
Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy ez a helyzet gyorsan változhat, az acélnak a piacon érvényesülő magas árszintje miatt, de különösen akkor, ha a dömpingellenes intézkedéseket hagynák megszűnni és a dömpingelt behozatal nagy volumeneit a piacra beengednék.
13. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési felülvizsgálati időszak
Beruházások
46 570
43 158
51 362
56 538
Index
100
93
110
121
3.10. Beruházások és tőkebevonási képesség - a mintából beszerzett információk
(175)
A mintában szereplő cégek szintjén a beruházások szintje a figyelembe vett időszak folyamán 21 %-kal nőtt, és azt a megnövekedett gyártókapacitásra is figyelemmel kell szemlélni.
(176)
A közösségi gyártók egyike sem számolt be semmiféle sajátos problémáról tőkebevonási képességével kapcsolatban.
3.11. Következtetés a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete tárgyában
(177)
A vizsgálat megmutatta, hogy az ADK-ra vonatkozó dömpingellenes intézkedések kivetése óta a közösségi gazdasági ágazat képes volt javítani gazdasági helyzetét. A károkozás legtöbb tényezője - mint például az értékesítési volumen, a gyártás és a gyártókapacitás, a termelékenység - növekedni tudott. Ezt a teljesítményt egy fellendülő piacon érték el, mivel a fogyasztás a figyelembe vett időszak során 26 %-kal nőtt.
(178)
Az a tény azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből, azt jelzi, hogy nem tudta teljes mértékben kihasználni a Közösség piacán kialakult pozitív helyzetet.
(179)
A vizsgálat azt is megmutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat javítani tudta átfogó pénzügyi helyzetét. Az értékesítési áraknak a hatályvesztési vizsgált időszak folyamán bekövetkezett 13 %-os emelkedése a gazdasági ágazat számára lehetővé tette, hogy nyereséges legyen, a nyersanyagok árainak jelentős emelkedése ellenére. Következésképpen az eszközarányos megtérülés és a cash flow is javult a figyelembe vett időszak folyamán. Ezért a következtetés az, hogy - bár az intézkedések kivetését megelőző időszakhoz képest javult - a közösségi gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny.
4. A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenységei - a mintából beszerzett információk
14. táblázat
2003
2004
2005
Hatályvesztési vizsgált időszak
Exportértékesítés (tonna)
8 475
11 870
10 618
13 374
Index
100
140
125
157
A teljes értékesítés %-ában
15 %
21 %
19 %
22 %
Átlagár
(EUR/tonna)
2 123
2 302
2 835
3 063
Index
100
108
134
144
(180)
A közösségi gazdasági ágazat mintájának exportteljesítménye a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen javult. Az exportértékesítés a figyelembe vett időszak folyamán 57 %-kal nőtt. Összértékesítésének arányában is az exportértékesítés 15 %-ról 22 %-ra nőtt.
(181)
Az egy tonnára jutó átlagár az exportértékesítésnél szintén jelentősen magasabb, mint a Közösség piacán folyó értékesítés átlagára (lásd a (167) preambulumbekezdést). Az exportált ADK magasabb árai annak köszönhetők, hogy ezek kifinomultabb termékek, amelyek magasabb nyersanyagköltséget és magasabb gyártási költségeket igényelnek. A magasabb gyártási költség ellenére a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye jelentősen hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat egészének nyereségességéhez.
5. Következtetés a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége tárgyában
(182)
A vizsgálat megmutatta, hogy a rendelkezésre álló orosz tartalékkapacitások jelentősek, és nem láthatók olyan okok, amelyek megakadályoznák ezeknek a kapacitásoknak az aktivizálását, ha az intézkedések megszűnnek. Emellett az orosz gyártók valószínűleg jelenlegi, harmadik piacokra irányuló értékesítésük jelentős részét is a Közösségbe irányítanák át, az ott érvényesülő magasabb árak miatt. Együttesen ezek a mennyiségek számottevőek lehetnek, a folyamatot pedig elősegítik az orosz kivitel számára a Közösségben kialakult forgalmazási csatornák.
(183)
Ezenkívül a dömping és árleszorítás jelentős szintje, az a tény, hogy a kötelezettségvállalások a jelek szerint a legalacsonyabb árként működnek, valamint a más harmadik országokba irányuló orosz kivitelben alkalmazott alacsony árszint arra utalnak, hogy a Közösségbe irányuló, számottevően magasabb exportvolumenek, a fentiekben említettek szerint, dömpingelt árakon valósulnának meg, amelyek a közösségi gazdasági ágazat árainál és költségeinél lényegesen alacsonyabbak lennének.
(184)
Ezeknek a volumeneknek és áraknak az együttes hatása valószínűleg lényeges romlást idézne elő a közösségi gazdasági ágazat helyzetében, holott még mindig sérülékeny a helyzete. Akár az értékesítés (és ezzel a gyártás) visszaesése, akár az árak csökkentése - vagy mindkettő - lenne a közösségi gazdasági ágazat reagálása, a pénzügyi romlás jelentős lenne, és visszatérést jelentene az eredeti intézkedések kivetése előtt megfigyelt helyzethez.
(185)
Ezen az alapon, a következtetés az, hogy amennyiben az Orosz Föderációból származó ADK behozatalával kapcsolatos intézkedéseket hagynák megszűnni, a károkozó dömping megismétlődése egyértelműen valószínű.
F. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
1. Előzetes megjegyzések
(186)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározása a különféle kapcsolódó érdekek felmérésén alapult. A jelen vizsgálat egy olyan helyzetet elemez, amelynek keretében dömpingellenes intézkedések már vannak, és lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt, szükségtelen negatív hatások felmérését.
(187)
Ennek alapján megvizsgálásra került, hogy a károkozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére vannak-e meggyőző okok egy olyan következtetés levonásához, hogy a Közösségnek ebben a konkrét esetben nem érdeke, hogy az intézkedéseket fenntartsa.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(188)
A fentiekben vázoltak szerint, ha az orosz exportőrökre vonatkozó intézkedések hatályukat vesztenék, a károkozó dömping megismétlődésének valószínűsége egyértelmű.
(189)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Közösség nem kevesebb, mint 22 gyártója, amelyek a Közösség teljes ADK-gyártásának megközelítőleg 87 %-át képviselik, együttműködtek a Bizottsággal a vizsgálat során, és kifejezték, hogy támogatják a jelenlegi intézkedéseket.
(190)
Az érintett országokból érkező behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések folytatódása nagyobb lehetőséget teremtene a közösségi gazdasági ágazat számára ahhoz, hogy jelenlegi helyzetét fenntartsa és megerősítse. Egyértelműen valószínű, hogy a károkozó dömping jelentős volumenekkel ismétlődne meg, ami a közösségi gazdasági ágazat számára valószínűleg nem elviselhető. A közösségi gazdasági ágazatnak ezért továbbra is hasznot kellene húznia a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásából, különösen azért, mert a KNK-ból, Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acélkötelek és -kábelek behozatalával szemben is vannak intézkedések.
3. Az importőrök érdeke
(191)
Az ideiglenes rendelet (lásd a (202) preambulumbekezdést) kifejti, hogy az ADK forgalmazását a Közösségben az importőrök/kereskedők jelentős száma jellemzi. Annak ellenére azonban, hogy a jelen hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem tartalmazott egy jegyzéket 32 importőrről/kereskedőről, amelyek mindegyikével felvették a kapcsolatot, csak három importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek közül az egyik importőr az érintett terméket importálta.
(192)
Ennek az importőrnek a főtevékenysége valójában az ADK-ra összpontosult (55 % és 85 % közötti mértékben), és megállapítást nyert, hogy pénzügyi teljesítményére a hatályban lévő intézkedések komoly hatást nem gyakoroltak.
4. A beszállítók érdeke
(193)
Amint azt az ideiglenes rendelet (197)-(198) preambulumbekezdése részletesebben kifejti, az ADK gyártása során felhasznált fő nyersanyag az ipari acélhuzal, amelyet acél hengerhuzalból gyártanak.
(194)
Az ADK egyes közösségi gyártóiról megállapítást nyert, hogy vertikálisan integráltak, vagyis vannak kapcsolatban álló beszállítóik az ipari acélhuzalra. Míg a nyersanyagárakra vonatkozó kérdésekre két kapcsolatban álló beszállító válaszolt (lásd a fenti (168) preambulumbekezdést), független nyersanyagszállító nem jelentkezett.
(195)
Akár kapcsolatban álló, akár független nyersanyag-beszállítóról van szó a Közösség gazdasági ágazatában, egyértelmű, hogy ezek a közösségi beszállítók jelentősen megszenvednék, ha az intézkedéseket hagynák megszűnni, és ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene csökkenne. Ezért egyértelműen levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása a nyersanyagok közösségi beszállítóinak érdekeit szolgálná.
5. A felhasználók érdeke
(196)
A Bizottság az ADK 21 felhasználójával lépett közvetlenül kapcsolatba a Közösségben, de egyetlen felhasználó sem jelentkezett vagy működött együtt a vizsgálatban.
(197)
Ennek alapján az a vélemény alakult ki, hogy a felhasználóknak nincsenek meggyőző okaik a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
6. Következtetés a Közösség érdeke tárgyában
(198)
Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(199)
Amint ez a fenti (2) preambulumbekezdésből is kitűnik, a Bizottság a 2001. július 26-i 2001/602/EK határozattal elfogadta az SSM kötelezettségvállalását. Az időközi felülvizsgálat rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás 2001-es elfogadása óta az SSM termékköre jelentősen megváltozott.
(200)
A kötelezettségvállalás az általuk gyártott ADK-t számos terméktípusba sorolta, az egyes típusokon belül jelentős árkülönbségekkel. A felülvizsgálat megerősítette, hogy a vállalatnak jelentős nehézséget okoz a különböző terméktípusok megfelelő - és a kötelezettségvállalás feltételeivel összhangban történő - besorolása. Ez részben a könyvelési rendszer korlátainak tudható be, amely nem teszi lehetővé a különféle ADK-típusok közötti megfelelő különbségtételt. Hasonló problémák már a kötelezettségvállalás figyelemmel kísérése során is felmerültek, és egy figyelmeztető levelet eredményeztek.
(201)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy jelenlegi formájában a kötelezettségvállalás megvalósíthatatlan, ezért vissza kell vonni.
(202)
A végleges közzétételt követő határidőn belül ugyan mindkét orosz exportőr kötelezettségvállalást ajánlott fel, ám az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül egyikük sem ajánlott fel elfogadható kötelezettségvállalást, vagyis olyat, amely tükrözné a felülvizsgálat megállapításait és a különböző termékeket olyan kategóriákba sorolná, amelyek megvalósíthatók és korlátozott árbeli különbségeik vannak.
(203)
Tekintve, hogy az eljárás késői szakaszában tették közzé a kötelezettségvállalások visszavonásával kapcsolatos kérdéseket, kivételes módon mindkét orosz exportőrnek lehetővé kell tenni, hogy kötelezettségvállalását kiegészítse, legkésőbb e rendelet hatályba lépésétől számított tíz napon belül. Ha szükséges, a Bizottságnak ennek megfelelően lehetősége van, hogy módosítást javasoljon ehhez a rendelethez.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(204)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a szándék az Oroszországból érkező behozatalra vonatkozó meglévő intézkedések fenntartásának ajánlása, és annak ajánlása, hogy az intézkedéseket indokolt esetben módosítsák. A felek kaptak határidőt is, a közzétételt követően, észrevételeik és panaszaik benyújtására. Nem érkeztek be olyan jellegű észrevételek, amelyek miatt a fenti következtetések megváltoznának.
(205)
A fentiekből következik, hogy amint azt az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja, az érintett országokból származó ADK behozatalára érvényes dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani Oroszország esetében és hatályon kívül kell helyezni Törökország és Thaiföld esetében.
I. VÁMOK
(206)
A dömping folytatódása, a károkozás megismétlődésének valószínűsége és a Közösség érdeke tárgyában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel az Oroszországból származó ADK-behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket meg kell erősíteni, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését el lehessen kerülni.
(207)
A két orosz céget érintő időközi felülvizsgálati vizsgálatok megállapításaira való tekintettel helyénvalónak tekinthető, hogy a BMK-ra alkalmazandó dömpingellenes vám 36,2 %-ra, az SSM-re alkalmazandó pedig 9,7 %-ra módosuljon.
(208)
Azonban a Törökországgal kapcsolatos megállapításokra figyelemmel és a dömping leendő megismétlődésének kockázatára utaló jelek hiányában, az ebből az országból származó ADK behozatalára megállapított dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell henyezni.
(209)
Továbbá a Thaifölddel kapcsolatos megállapítások - vagyis a Thaiföldre vonatkozó időközi felülvizsgálati időszakban a dömping hiánya és a dömping jövőben való megismétlődésére mutató kockázatok hiánya - fényében az ebből az országból származó ADK behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket szintén hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor az Orosz Föderációból származó, ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 (TARIC-kódok: 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 és 7312109890) KN-kódok alá tartozó vas- vagy acélkötélre és kábelre - ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és kábelt nem -, 3 mm-t meghaladó keresztmetszettel, kapcsolódó szerelvényekkel is.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alábbi cégek által előállított termékek nettó, tehermentes közösségi határparitáson érvényes, a vám megfizetése előtti árára vonatkoztatott végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Cég
Vám mértéke
(%)
Kiegészítő TARIC-kód
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Russia
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia
9,7
A217
Az összes többi vállalat
50,7
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Thaiföldről és Törökországból származó, ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá tartozó vas- vagy acélkötél és kábel - ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet nem -, 3 mm-t meghaladó keresztmetszettel, kapcsolódó szerelvényekkel is, behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás ezennel megszűnik és az 1601/2001/EK rendelettel ezekre az országokra kivetett dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2007. október 30-án.