RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1910/2006
af 19. december 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1015/94 (2) en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«).
(2)
I september 2000 bekræftede Rådet ved forordning (EF) nr. 2042/2000 (3) den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1015/94, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (i det følgende benævnt »den tidligere fornyede undersøgelse«).
1.2. Anmodning om fornyet undersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (4) modtog Kommissionen den 28. juni 2005 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Grass Valley Nederland BV, en EF-producent, der tegner sig for mere end 60 % af den samlede EF-produktion af fjernsynskamerasystemer (i det følgende benævnt »ansøgeren«). Grass Valley er det selskab, der opstod, efter at Thomson Multimedia, der er indehaver af Thomson Broadcast Systems, opkøbte Philips Digital Video Systems. Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, fordi foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og indledte undersøgelsen den 29. september 2005 (5).
1.3. Sideløbende undersøgelse
(6)
Den 18. maj 2006 indledte Kommissionen en ny antidumpingprocedure vedrørende importen af visse kamerasystemer med oprindelse i Japan og en interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (6). Den nye antidumpingprocedure omfatter de fjernsynskamerasystemer, der er dækket af de i betragtning 2 omhandlede gældende foranstaltninger. Besluttes det, at der skal indføres foranstaltninger over for visse fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan, og disse foranstaltninger kommer til at omfatte fjernsynskamerasystemer, som er pålagt foranstaltninger i henhold til nærværende forordning, vil en opretholdelse af de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning, ikke længere være relevant, og de vil følgelig skulle ændres eller bortfalde.
1.4. Den nuværende undersøgelse
1.4.1. Procedure
(7)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, brugere/importører og producenter af råmaterialer, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i meddelelsen om indledning af en undersøgelse.
(8)
Der blev sendt spørgeskemaer til den ansøgende EF-producent, to andre kendte EF-producenter, 25 brugere, ni producenter af råmaterialer og til de fem kendte eksporterende producenter i Japan. Der blev modtaget besvarelser fra en EF-producent, en japansk eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet, fire brugere/importører og en leverandør af råmaterialer.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på undersøgelsen, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EF-producent:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nederlandene)
Andre EF- producenter
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Det Forenede Kongerige)
Producent i eksportlandet:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
I analysen fokuseres der hovedsageligt på standard definition (SD), fordi SD-fjernsynskamerasystemer udgør størstedelen af de produkter, der er pålagt foranstaltninger. Det skal også bemærkes, at et high definition (HD) fjernsynskamerasystem med samme egenskaber og kvalitet som et SD-fjernsynskamerasystem med et signal/støjforhold (S/N ratio) på 62 dB (som følgelig er omfattet af de nuværende foranstaltninger) kan have et signal/støjforhold på mindre end 55 dB og således ikke være omfattet af foranstaltningerne. Dette blev også bekræftet af EF-erhvervsgrenen. En interesseret part, som ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, anmodede om, at varedefinitionen for denne undersøgelse blev tilpasset varedefinitionen for den i betragtning 6 omhandlede nye undersøgelse. Varedefinitionen kan ikke ændres inden for rammerne af denne undersøgelse, og det skal alene afgøres, om de gældende foranstaltninger bør opretholdes eller ophæves. Anmodningen måtte derfor afvises.
1.4.2. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2004 til den 30. september 2005 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de tendenser, som er relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2002 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode« eller »skadesundersøgelsesperioden«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
2.1. Pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er identisk med den vare (fjernsynskamerasystemer), der var omfattet af de oprindelige undersøgelser, som førte til indførelse af de gældende foranstaltninger.
(13)
Som anført i Rådets forordning (EF) nr. 1015/94 kan fjernsynskamerasystemer bestå af en kombination af følgende dele, der enten importeres samlet eller hver for sig:
a)
et kamerahoved med tre eller flere sensorer (CCD-elementer på 12 mm og derover), hver med mere end 400 000 pixler, som kan tilsluttes en adaptor, med et signal/støjforhold på 55 dB eller bedre ved normal forstærkning; enten i et stykke med et kamerahoved og adaptor i ét hus eller hver for sig
b)
en søger med en diagonal på 38 mm og derover
c)
en basisstation eller kamerastyringsenhed (CCU), der er forbundet med kameraet via et kabel
d)
et styrepanel (OCP) til manipulation af kameraet (dvs. til justering af farve og blænder) til hvert enkelt kamera
e)
et hovedstyrepanel (MCP) eller en master set-up unit (MSU) med angivelse af oplysninger for hvert kamera til fjernkontrol og fjernstyring af flere kameraer.
(14)
De varer, som er omfattet af denne undersøgelse, tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 og ex 8528 21 90.
(15)
Følgende varer er ikke omfattet af proceduren:
a)
linser
b)
videobåndoptagere
c)
kamerahoveder med optageenhed i samme hus, som ikke kan adskilles
d)
professionelle kamerasystemer, som ikke kan anvendes til transmissionsformål
e)
professionelle kamerasystemer opført i bilaget.
2.2. Samme vare
(16)
Som fastslået i forbindelse med de tidligere undersøgelser omhandlet i betragtning 1 og 2 bekræftede denne undersøgelse, at den pågældende vare, der fremstilles af japanske eksporterende producenter og sælges på det japanske marked og i Fællesskabet, og den vare, der fremstilles og sælges på markedet i Fællesskabet af den ansøgende EF-producent, benytter samme grundlæggende teknologi og begge er i overensstemmelse med de industrinormer, der benyttes verden over. Disse varer har også de samme anvendelsesformål og lignende fysiske og tekniske egenskaber, kan erstatte hinanden og konkurrerer derfor med hinanden. Disse varer er derfor identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(17)
I lighed med den tidligere fornyede undersøgelse var de japanske eksporterende producenters samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse særligt begrænset. Kun en ud af fem producenter var samarbejdsvillig. Ud af de fire øvrige producenter, som Kommissionen har kendskab til, indsendte ingen besvarelser af spørgeskemaet, på trods af at mindst tre af dem i henhold til de foreliggende oplysninger, herunder navnlig den database, som Kommissionen administrerer i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, sandsynligvis har eksporteret fjernsynskamerasystemer til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(18)
Kun én eksporterende producent var samarbejdsvillig, men denne eksporterede dog ikke den pågældende vare til Fællesskabet. På grund af den ringe grad af samarbejdsvilje kunne der ikke indsamles pålidelige oplysninger om importen af den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden direkte fra de eksporterende producenter. Som det også var tilfældet i forbindelse med de tidligere undersøgelsesresultater, viste de statistiske oplysninger fra Eurostat sig ydermere at være upålidelige, fordi de KN-koder, hvorunder den pågældende vare tariferes, også omfatter import af andre varer, og det ikke er muligt at foretage en klar adskillelse. Der måtte derfor ses bort fra oplysningerne fra Eurostat, da det skulle afgøres, om der var import af fjernsynskameraer fra Japan, og hvilke mængder og værdier der var tale om. Under disse forhold og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 anvendte Kommissionen udelukkende de faktiske foreliggende oplysninger, dvs. oplysninger i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database og anmodningen om indledning af undersøgelsen. Det var mest hensigtsmæssigt at foretage et skøn over mængden og værdien af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan, som blev importeret til Fællesskabet, på dette grundlag.
3.2. Dumping af import i undersøgelsesperioden
(19)
På grund af de japanske eksporterende producenters utilstrækkelige grad af samarbejdsvilje eller helt manglende samarbejdsvilje og det forhold, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, indhentede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 oplysninger om fortsat dumping fra andre kilder, herunder navnlig oplysningerne forelagt af ansøgeren og oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database.
(20)
Det fremgår af oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, at der var en betydelig import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, herunder navnlig ca. 10 fjernsynskamerahoveder, som er den vigtigste og mest værdifulde del af et system. Der skal mindes om, at der ikke kunne foretages nogen formel dumpingberegning for den pågældende vare på grund af den begrænsede samarbejdsvilje og det forhold, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(21)
På grund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. dokumentationen i ansøgerens anmodning, som viste, at dumpingniveauet for to modeller af den pågældende vare efter betaling af tolden er betydelig - for en models vedkommende på mere end 10 %.
(22)
Det kan konkluderes, at det fremgår af dokumentationen, at der er sandsynlighed for fortsat dumping fra de japanske eksporterende producenters side.
3.3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne blev ophævet
3.3.1. Indledende bemærkninger
(23)
Alle producenter af fjernsynskamerasystemer findes i Japan og EU. Salget på verdensplan er således fordelt blandt disse producenter. Der findes mindst to kendte EF-producenter, hvoraf én er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter, som fremstiller til markedet i Fællesskabet. Der findes fem kendte japanske eksporterende producenter, som fremstiller og sælger på verdensplan.
(24)
Der skal mindes om, at foranstaltningerne har fundet anvendelse siden 1994. Derudover nåede Kommissionen i 1999 til den konklusion, at de eksporterende producenter kunne afbøde virkningerne af foranstaltningerne, og besluttede derfor at øge antidumpingtolden til et meget betydeligt niveau for de pågældende eksporterende producenter (op til 200,3 %). Sluttelig viste en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger i 2000, at foranstaltningerne burde forlænges med endnu en periode på fem år på grund af sandsynligheden for fortsat og fornyet dumping og skade.
3.3.2. Forholdet mellem priserne i Fællesskabet og i det eksporterende land
(25)
På grund af de eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje var de eneste til rådighed værende kilder til oplysninger om priserne på den pågældende vare i Japan salgsdataene fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent (Ikegami), oplysninger indhentet fra ansøgeren og oplysningerne i anmodningen om denne undersøgelse.
(26)
Som nævnt i betragtning 20 er fjernsynskamerahovedet den centrale og kostbareste del af et fjernsynskamerasystem, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at vurdere forholdet mellem priserne i Japan og Fællesskabet på dette grundlag.
(27)
På baggrund af oplysningerne i anmodningen og de oplysninger, som blev indsamlet under kontrolbesøgene, fremgår det, at EF-producenternes priser i Fællesskabet er højere end de priser, som er fremherskende på hjemmemarkedet i Japan.
(28)
Ikke desto mindre er det dog blevet påvist, at japanske virksomheder allerede i dag er villige til at eksportere til Fællesskabet til priser uden antidumpingtold, som er meget lavere end de priser, der er fremherskende i Fællesskabet og på deres hjemmemarked. Det samme gælder for eksport til tredjelande.
(29)
På denne baggrund kan det ved bortfald af foranstaltningerne forventes, at priserne ved import til Fællesskabet vil være dumpet i betydeligt omfang og underbyde Fællesskabets priser, da der ikke er grund til at tro, at de japanske eksporterende producenter ville ændre deres prisadfærd i så fald. Det høje prisniveau på markedet i Fællesskabet udgør ydermere et incitament for de japanske eksporterende producenter til at omdirigere en del af salget på hjemmemarkedet til EU.
(30)
Da de gældende foranstaltninger er betydelige (fra 52,7 til 200,3 %), ville de japanske eksporterende producenter sluttelig have betydeligt manøvrerum ved fastsættelsen af de nye priser, hvis foranstaltningerne bortfalder og de beslutter sig for at øge deres eksportpriser. Som påvist ville der i forbindelse med enhver prisforhøjelse under de gældende foranstaltninger være tale om et underbud af priserne i Fællesskabet.
3.3.3. Forholdet mellem priserne ved eksport fra Japan til tredjelande og priserne i eksportlandet
(31)
På grund af de eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje blev der gennemført en sammenlignende analyse af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents priser ved salg fra Japan til tredjelande og priserne ved salg på hjemmemarkedet i Japan. Langt størstedelen af salget til tredjelande blev taget i betragtning i den forbindelse.
(32)
For at foretage en ordentlig sammenligning af disse priser blev priserne i nødvendigt omfang justeret for forskelle i handels-, transport-, forsikrings- og kreditomkostninger. Alle elementerne af systemerne og ikke kun kamerahovederne var omfattet af sammenligningen, da der forelå detaljerede oplysninger herom.
(33)
Sammenligningen viste, at selskabet solgte til tredjelande til priser, der var betydeligt lavere end priserne på hjemmemarkedet.
(34)
På baggrund af de foreliggende oplysninger kan det konkluderes, at det er meget sandsynligt, at selskabet sælger sine varer til tredjelande til dumpingpriser (ca. 20 %). Dette bekræfter anmodningens umiddelbare beviser for, at de eksporterende producenter sælger til andre tredjelande til meget lave dumpingpriser.
(35)
Der findes ikke bevis for, at andre japanske eksporterende producenter ikke følger samme prispolitik og ikke efter al sandsynlighed sælger til dumpingpriser til andre tredjelande.
(36)
På dette grundlag konkluderes det, at japanske eksporterende producenter ved eksport til tredjelande har solgt til priser, der er betydeligt lavere end priserne på hjemmemarkedet, at disse eksportpriser med stor sandsynlighed var dumpingpriser i undersøgelsesperioden, og at der ikke foreligger bevis for, at denne praksis vil blive ændret.
3.3.4. Forholdet mellem priserne ved eksport fra Japan til tredjelande og prisniveauet i Fællesskabet
(37)
I henhold til de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. anmodningen og oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, er den eksporterende producents priser ved salg af den pågældende vare til tredjelande meget lavere end de fremherskende priser i Fællesskabet. Alt afhængigt af markedet kan forskellen være på op til 220 %. Bortfalder foranstaltningerne, ville de japanske eksporterende producenter således have et betydeligt incitament til at omdirigere en del af deres eksport til tredjelande til markedet i Fællesskabet.
(38)
Det skal også bemærkes, at kun i Fællesskabet finder antidumpingforanstaltninger anvendelse på den pågældende vare. Der findes ikke bevis for, at producenterne ved bortfald af foranstaltningerne ville anvende en anden prispolitik end den, de følger ved eksport til tredjelande.
3.3.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(39)
Ansøgeren gjorde gældende, at kapaciteten er fleksibel på grund af varens karakter, og at de japanske eksporterende producenter kan udvide deres kapacitet i løbet af meget kort tid. Dette er blevet bekræftet af kontrolbesøget hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan.
(40)
Produktionsprocessen kræver ganske vist arbejdskraft, men særlige produktionsprocesser eller maskiner giver ikke anledning til flaskehalse. Da det meste af produktionsprocessen indebærer manuelt arbejde, er det tilstrækkeligt at øge antallet af skift og ansatte for at øge kapaciteten. Det mest betydningsfulde flaskehalsproblem ved en kapacitetsudvidelse er rent faktisk den tid, det tager at oplære nye ansatte i at samle og fremstille fjernsynskamerasystemer. Det eneste flaskehalsproblem af mekanisk karakter, der kan opstå, og som ville nødvendiggøre store investeringer, hvis der skal opnås en produktionsforøgelse, vedrører den maskine, der fremstiller den optiske enhed. Der blev dog ikke fundet bevis for, at dette med det nuværende produktionsniveau var en faktor, som ville kunne begrænse en eventuel udvidelse af produktionskapaciteten. Da selskabet ikke har indført det maksimale antal skift, konkluderes det ydermere, at produktionskapaciteten kan øges betydeligt og hurtigt. Derudover blev der ikke forelagt bevis for, at de omkostninger, der er forbundet med en sådan kapacitetsforøgelse, ville blive høje set i forhold til værdien af de varer, der fremstilles.
(41)
Denne forøgelse kan blive meget betydelig på grund af den lave pris, som den japanske eksporterende producent skal betale for at begynde at sælge større mængder i Fællesskabet (der findes allerede distributionskanaler og begrænsede investeringer muliggør en kapacitetsudvidelse).
(42)
På baggrund af ovenstående og fordi der ikke foreligger bevis for, at situationen ikke er den samme for alle andre eksporterende producenter, kan det fastslås, at der er sandsynlighed for, at produktionskapaciteten kan øges betragteligt i løbet af kort tid, hvis producenterne i Japan får behov for det.
(43)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for øget import til Fællesskabet ved bortfald af foranstaltningerne. Ovenstående skal ses i lyset af, at priserne i Fællesskabet er attraktive set i forhold til priserne i tredjelande som påvist ovenfor, de eksisterende distributionskanaler og de relativt beskedne omkostninger forbundet med en eventuel kapacitetsforøgelse (uddannelse af specialarbejdere).
3.4. Konklusion
(44)
På baggrund af de særlige kendetegn ved markedet, dvs. højere priser i Fællesskabet end i tredjelande og på hjemmemarkedet i Japan, findes der stærke incitamenter til at omdirigere en del af salget til markedet i Fællesskabet, da tabte markedsandele sandsynligvis kan generobres ved hjælp af lave priser. Da produktionskapaciteten kan udvides meget hurtigt, er det endvidere meget sandsynligt, at importen af den pågældende vare vil blive genoptaget i betydelige mængder. Da der ikke findes bevis for, at de japanske eksporterende producenter vil ændre deres prisadfærd med henblik på at øge priserne, hvis foranstaltningerne bortfalder, er det ligeledes meget sandsynligt, at den øgede import vil være til dumpingpriser.
(45)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for fornyet dumping af den pågældende vare fra de japanske eksporterende producenters side ved bortfald af foranstaltningerne, og at de gældende foranstaltninger derfor bør opretholdes.
4. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(46)
I 2001 blev Philips Digital Video Systems (»Philips DVS«) overtaget af Thomson Multimedia, som er indehaver af Thomson Broadcast Systems (»TBS«), en anden EF-producent af fjernsynskamerasystemer, og den fusionerede virksomhed, Philips DVS/TBS, blev til Grass Valley Nederland B.V., ansøgeren.
(47)
Én eksporterende producent gjorde gældende, at de sidste fem år var praktisk taget alle fjernsynskamerasystemer solgt af dens forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet blevet fremstillet af nævnte selskab i Fællesskabet. Derudover blev det fremført, at alle beslutninger vedrørende den gældende antidumpingtold sandsynligvis ikke ville påvirke selskabet, da det pågældende produktionsanlæg ikke udelukkende leverer til markedet i Fællesskabet, men til hele verden.
(48)
Da denne eksporterende producent ikke forelagde yderligere oplysninger, herunder heller ikke en besvarelse af de spørgeskemaer, der blev sendt til andre EF-producenter, var det umuligt at foretage en detaljeret undersøgelse af producentens aktiviteter, herunder aktiviteterne i Fællesskabet.
(49)
En anden erhvervsdrivende, som fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet og er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og var imod de gældende foranstaltninger. Den erhvervsdrivende gjorde gældende, at importen af fjernsynskamerasystemer var sporadisk og kun skulle supplere aktiviteterne i EF. Kontrolbesøget hos den erhvervsdrivende viste, at kun én bestemt model blev samlet i de pågældende produktionsanlæg i Fællesskabet ved hjælp af dele med oprindelse i Japan og Fællesskabet, om end der på tidspunktet for kontrolbesøget rent faktisk ikke var nogen produktion af CCD-enheden (charge-coupled device), som er den vigtigste del af et kamerahoved. Derudover viste undersøgelsen, at den eneste grund til at fremstille en sådan model i Fællesskabet er, at fjernsynskamerasystemer er pålagt foranstaltninger.
(50)
Den nuværende undersøgelse bekræftede under alle omstændigheder, at ansøgeren tegnede sig for mere en 60 % af EF-produktionen af fjernsynskamerasystemer. Ansøgeren udgør derfor EF-erhvervsgrenen, i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
5.1. Indledende bemærkninger
(51)
Af de i betragtning 19 og 20 omhandlede grunde blev analysen af situationen på markedet i Fællesskabet baseret på de indsamlede data vedrørende fjernsynskamerahoveder.
(52)
Som nævnt ovenfor var det ikke muligt at indhente oplysninger hos en japansk eksporterende producent, som angiveligt har produktionsanlæg på markedet i Fællesskabet. De japanske parter, som rent faktisk eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet, samarbejde ikke som nævnt ovenfor. Følgelig anvendte Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig for så vidt angår forbruget, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
(53)
Da der kun kunne indhentes oplysninger vedrørende salg og produktion hos en eller to interesserede parter, og på grund af sådanne oplysningers følsomhed, er det blevet fundet hensigtsmæssigt at undlade at anføre de absolutte tal. De er derfor blevet erstattet med symbolet »-«, og indekstallene er blevet anført.
5.1.1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(54)
Det synlige forbrug af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet blev vurderet på grundlag af EF-erhvervsgrenens oplysninger om salget i Fællesskabet, salgsmængderne for Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistikker over importen af fjernsynskamerasystemer fra Japan fra den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database samt oplysninger om indkøb fra en bruger af fjernsynskamerasystemer. På grund af den manglende samarbejdsvilje hos en japansk eksporterende producent, som angiveligt også fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet, er det sandsynligt, at forbruget i Fællesskabet er lidt undervurderet, hvilket dog ikke rokker betragteligt ved de generelle tendenser og konklusioner.
Tabel 1
Forbruget af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet
2002
2003
2004
UP
Enheder
-
-
-
-
Indeks
100
104
123
103
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne og den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database
(55)
Forbruget i Fællesskabet steg med 3 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Der var dog en betydelig stigning i 2004, hvor importen nåede sit højeste niveau. I undersøgelsesperioden faldt forbruget med ca. 15 % sammenlignet med 2004.
5.1.2. Den nuværende import fra det pågældende land
i) Importmængde og markedsandel for den pågældende import i skadesundersøgelsesperioden
(56)
I den betragtede periode forblev importmængden af fjernsynskamerasystemer fra Japan relativt begrænset. Den er dog blevet næsten 10 gange større mellem 2002 og 2004 og nåede op på ca. 30 enheder. I undersøgelsesperioden faldt importen set i forhold til 2004, men forblev betragteligt over niveauet i 2002. Overordnet set blev importen næsten tredoblet i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at importmængden var undervurderet, da det af den markedsinformation, som den rådede over, fremgik, at de japanske producenters leverancer til Fællesskabet var betydeligt større end den mængde, som disse selskaber angiveligt kunne fremstille i Fællesskabet. Derudover blev det gjort gældende, at foranstaltningerne sandsynligvis blev omgået ved hjælp af import af kameradele. De oplysninger, der blev forelagt, var dog ikke i overensstemmelse med resultaterne af undersøgelsen, dvs. resultaterne af kontrolbesøgene og oplysningerne fra uafhængige brugere. Derudover var formålet med denne undersøgelse ikke som sådan at afgøre, om de gældende foranstaltninger bliver omgået, om end det anerkendes, at omgåelse kan have betydning for EF-erhvervsgrenens situation.
(57)
Importens markedsandel steg konstant indtil 2004, hvor den nåede sit højeste niveau. På trods af et betydeligt fald i undersøgelsesperioden - til næsten halvdelen af niveauet for 2004 - er importens markedsandel ikke desto mindre steget i den betragtede periode.
Tabel 2
Import af fjernsynskamerasystemer fra Japan og markedsandel
2002
2003
2004
UP
Importmængde
-
-
-
-
Indeks
100
167
1 000
300
Markedsandel
-
-
-
-
Indeks
100
161
816
291
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne og den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database
ii) Prisudvikling og prisadfærd for så vidt angår importen af den pågældende vare
(58)
På grund af manglende samarbejdsvilje kunne der ikke indhentes pålidelige oplysninger om prisniveauet ved import af fjernsynskamerasystemer. De japanske eksporterende producenter sælger rent faktisk udelukkende den pågældende vare til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. I forbindelse med det prisniveau, der kan udledes på grundlag af den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, er der således tale om priser afregnet mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og de kan følgelig ikke betragtes som pålidelige. Dette skyldes navnlig, at selskaberne kan beslutte at overføre fortjenesten til virksomhederne i Fællesskabet på grund de gældende foranstaltninger.
(59)
Der kan således ikke drages konklusioner om prisudviklingen og prisadfærden i forbindelse med import af den pågældende vare.
5.1.3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
Af klarhedshensyn skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i sin besvarelse af spørgeskemaet har afgivet oplysninger om fjernsynskamerasystemer frem for udelukkende fjernsynskamerahoveder. Dette blev ikke betragtet som noget problem, da hvert enkelt fjernsynskamerasystem typisk har et fjernsynskamerahoved. Af hensyn til undersøgelsen af tendenserne og i fraværet af mere detaljerede oplysninger om de japanske eksporterende producenters aktiviteter i Fællesskabet er EF-erhvervsgrenens økonomiske situation derfor blevet undersøgt på grundlag af oplysninger om fjernsynskamerasystemer.
i) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(61)
EF-erhvervsgrenens samlede produktion af fjernsynskamerasystemer er steget lidt i den betragtede periode. Efter et fald på 8 % i 2003 steg produktionen betydeligt i 2004, dvs. med ca. 35 %. I undersøgelsesperioden faldt produktionen dog med ca. 16 % set i forhold til 2004, men dog til et niveau, som stadig repræsenterer en stigning på 5 % set i forhold til 2002.
Tabel 4
Produktionsmængde
2002
2003
2004
UP
Produktion
-
-
-
-
Indeks
100
92
124
105
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(62)
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil indtil 2004. I undersøgelsesperioden forekom der dog en reduktion på 14 % efter en omorganisering af selskabet, hvilket gav selskabet mulighed for at tilpasse sin produktionskapacitet til den eksisterende efterspørgsel. Som beskrevet nedenfor blev denne reduktion af kapaciteten rent faktisk ledsaget af stabile kapacitetsudnyttelsesgrader mellem 2004 og undersøgelsesperioden.
(63)
Med den øgede produktion og tilpasningen af produktionskapaciteten steg kapacitetsudnyttelsesgraden i den betragtede periode. Overordnet set har kapacitetsudnyttelsesgraden fulgt samme tendens som produktionen med en stigning mellem 2002 og 2004 og et lavpunkt i 2003. I undersøgelsesperioden forblev kapacitetsudnyttelsen stabil sammenlignet med 2004, men den lå dog ca. 20 % over niveauet i 2002.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2002
2003
2004
UP
Produktionskapacitet
-
-
-
-
Indeks
100
100
100
86
Kapacitetsudnyttelse
-
-
-
-
Indeks
100
92
124
122
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
ii) Lagre
(64)
Lagrene formindskedes betydeligt i 2003 (- 17 %) for at stige det følgende år, men forblev dog 11 % under niveauet i 2002. Den usædvanlige stigning i lagrene i undersøgelsesperioden kan forklares med, at undersøgelsesperioden sluttede før regnskabsåret og på et tidspunkt, hvor en række ordrer endnu ikke var blevet effektueret.
Tabel 6
Lagre
2002
2003
2004
UP
Lagre
-
-
-
-
Indeks
100
83
89
172
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
iii) Salgsmængde, priser og markedsandel
(65)
EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet steg med 10 % mellem 2002 og 2004, uden at dette dog svarede til stigningen i forbruget i Fællesskabet, som var markant, 23 %, i samme periode. Dette medførte et generelt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel på mere end 20 procentpoint i den betragtede periode, hvilket kom importen fra Japan og andre aktører i Fællesskabet til gode. I undersøgelsesperioden faldt salget betragteligt set i forhold til 2004, hvilket medførte en yderligere reduktion af EF-erhvervsgrenens markedsandel.
(66)
Det skal dog bemærkes, at tal og tendenser, hvad angår EF-erhvervsgrenens markedsandel, måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig fordi den eneste anden producent i Fællesskabet ikke indgav oplysninger om salg og produktionstal.
(67)
De gennemsnitlige salgspriser faldt med 3 % i den betragtede periode, om end der var en stigning på 7 % mellem 2002 og 2003. Det relativt beskedne prisfald i den betragtede periode dækker dog over en ændring i varesortimentet, da EF-erhvervsgrenen indførte nye varer med bedre (og mere kostbare) konfigurationer.
Tabel 7
Salgsmængde, priser og markedsandel
2002
2003
2004
UP
Salgsmængde (enheder)
-
-
-
-
Indeks
100
103
110
79
Gennemsnitlig. pris (EUR/enhed)
-
-
-
-
Indeks
100
107
98
97
Markedsandel
-
-
-
-
Indeks
100
99
89
76
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
iv) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(68)
I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med over 24 %, hvilket sammen med produktionsstigningen medførte en betydelig stigning i produktiviteten på 37 %. Det bør bemærkes, at faldet i beskæftigelsen blev ledsaget af en stigende brug af arbejdstagere med tidsbegrænsede/fleksible kontrakter, hvorfor selskabets faste omkostninger blev reduceret.
(69)
I den betragtede periode lykkedes det rent faktisk EF-erhvervsgrenen at reducere sine arbejdskraftomkostninger med 14 %. Som følge heraf kunne EF-erhvervsgrenen reducere arbejdskraftomkostningernes andel af de samlede produktionsomkostninger med adskillige procentpoint. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen tydeligvis har gjort en indsats for at tilpasse sin produktionsstruktur og reducere sine faste omkostninger.
Tabel 8
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2002
2003
2004
UP
Beskæftigelse
-
-
-
-
Indeks
100
102
87
76
Produktivitet (enheder pr. ansat)
-
-
-
-
Indeks
100
90
142
137
Arbejdskraftomkostninger (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
97
103
86
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
v) Fortjeneste
(70)
Det bør bemærkes, at EF-erhvervsgrenens fortjeneste stadig var negativ i undersøgelsesperioden for den forrige udløbsundersøgelse, hvilket medførte, at de på daværende tidspunkt gældende antidumpingforanstaltningers gyldighed blev forlænget. Denne situation er nu blevet vendt, og mellem 2002 og 2004 var EF-erhvervsgrenens fortjeneste positiv.
(71)
EF-erhvervsgrenens fortjeneste steg rent faktisk indtil 2004, om end der normalt forventes en større fortjeneste (over 10 %) for at sætte erhvervsgrenen i stand til at leve op til kravene vedrørende teknologisk udvikling. Selv i 2003 og 2004, hvor fortjenstmargenerne var højest, var fortjenesten således ikke tilstrækkelig til at sikre, at EF-erhvervsgrenen fortsat kunne investere betydeligt i udvikling af nye varer, som det forventes i denne sektor.
(72)
I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten forringet betragteligt, og der blev lidt betydelige tab. Dette kan forklares med to faktorer: på den ene side medførte det betydelige fald i salget i Fællesskabet i undersøgelsesperioden en stigning i de gennemsnitlige faste omkostninger med den deraf følgende negative påvirkning af rentabiliteten. På den anden side kunne EF-erhvervsgrenen ikke overvælte en stigning i udgifterne til råmaterialer på kunderne, samtidig med at der var en stigning i udgifterne til F&U og salg forårsaget af udvidelsen af nettet af salgskontorer, som havde til formål at give kunderne en bedre betjening. Det bør også bemærkes, at det beskedne fald i de gennemsnitlige salgspriser mellem 2004 og undersøgelsesperioden som nævnt i betragtning 67 dækker over en ændring i varesortimentet, da EF-erhvervsgrenen indførte nye varer med bedre (og mere kostbare) konfigurationer, men ikke kunne øge priserne proportionelt hermed.
Tabel 9
Rentabilitet
2002
2003
2004
UP
Rentabilitet (%)
-
-
-
-
Indeks
100
176
251
- 321
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
vi) Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(73)
Investeringerne er forblevet på et højt niveau, om end de faldt med 13 % i 2003. Dette blev der dog kompenseret for det følgende år, hvor investeringerne blev tredoblet, hvilket skyldtes EF-erhvervsgrenens omstrukturering og strømlining af produktionen samt de til stadighed store investeringer i F&U, som er en nødvendighed i denne erhvervsgren.
(74)
Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten.
Tabel 10
Investeringer og afkast af investeringer
2002
2003
2004
UP
Investeringer (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
87
237
148
Afkast af investeringer
-
-
-
-
Indeks
100
143
182
- 116
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(75)
Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
vii) Likviditet
(76)
Likviditeten steg betragteligt indtil 2004 (39 %). Denne positive tendens viser, at erhvervsgrenen var under genrejsning. Det bør bemærkes, at likviditeten i 2004 kun repræsenterede ca. 10 % af det samlede salg i Fællesskabet og dermed ikke kan betragtes som værende for høj. I undersøgelsesperioden blev likviditeten dog i betragtelig grad påvirket af den negative rentabilitet.
Tabel 11
Likviditet
2002
2003
2004
UP
Likviditet (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
99
139
-70
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
viii) Vækst
(77)
Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor forbruget i Fællesskabet steg med 3 %, faldt EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet med 21 %. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med mere end 20 procentpoint, mens markedsandelen for dumpingimport og andre EF-producenter blev forøget.
(78)
I de senere år har markedet for fjernsynskamerasystemer været præget af et skifte fra SD-fjernsynskamerasystemer til HD-fjernsynskamerasystemer. Det forventes, at denne tendens vil blive mere markant i fremtiden. Da HD-transmission endnu ikke har vundet stor udbredelse, fortsætter et betydeligt antal tv-stationer, navnlig små eller regionale tv-stationer, dog med at købe SD-fjernsynskamerasystemer på grund af de lavere priser. EF-erhvervsgrenen kunne rent faktisk ikke udnytte væksten på markedet, hvilket tabet af markedsandele også viser.
(79)
Derudover er produktion og salg af SD-fjernsynskamerasystemer fortsat vigtigt for alle fjernsynskameraproducenter, ikke mindst fordi de faste omkostninger har en naturlig tendens til at være høje på grund af denne erhvervsgrens meget kapitalintensive karakter. Derfor er det fortsat vigtigt, at EF-erhvervsgrenen udnytter de muligheder for et større salg, som er forbundet med salget af SD-fjernsynskamerasystemer, for at sprede disse faste omkostninger på flere varegrupper.
ix) Dumpingmargenens størrelse
(80)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang skal der tages hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Som fastslået i betragtning 22 viser de foreliggende oplysninger, at de japanske eksporterende producenter fortsat sælger til Fællesskabet til dumpingpriser. Den fastslåede dumpingmargen er rent faktisk betragtelig, og dens påvirkning af EF-erhvervsgrenens situation kan ikke betragtes som ubetydelig, navnlig ikke når det tages i betragtning, at der kan blive tale om betragtelige mængder.
x) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(81)
EF-erhvervsgrenens situation blev i et vist omfang forbedret i den betragtede periode, som strækker sig fra forlængelsen af foranstaltningernes gyldighed i 2000 til afslutningen af den foregående udløbsundersøgelse. Ovenfor nævnte indikatorer viser dog også, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en skrøbelig og sårbar situation.
5.1.4. Andre faktorers betydning for EF-erhvervsgrenens situation
i) EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet
(82)
Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet udviklede sig således:
Tabel 12
EF-erhvervsgrenens eksport
2002
2003
2004
UP
Mængde (enheder)
-
-
-
-
Indeks
100
117
193
148
Værdi (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
126
146
93
Gennemsnitlig pris (EUR/enh.)
-
-
-
-
Indeks
100
107
75
63
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(83)
EF-erhvervsgrenens eksportmængde steg betragteligt fra 2002 til 2004, men faldt med mere end 20 % i undersøgelsesperioden. Salget i undersøgelsesperioden var dog stadig 50 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Denne generelt positive tendens blev ledsaget af et betydeligt fald i gennemsnitspriserne, som kan forklares med den stærke konkurrence med ekstremt lave priser på markeder i tredjelande (jf. betragtning 35).
(84)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EF-erhvervsgrenen stod over for stærk konkurrence med ekstremt lave priser i tredjelande, navnlig på vækstmarkeder som f.eks. Brasilien og Kina, og at den havde været tvunget til at reducere priserne betydeligt ved salg til tredjelande for at kunne opretholde produktion og salg af et betydeligt omfang. Dette havde naturligvis negative følger for dens overordnede rentabilitet.
ii) Andre producenter i Fællesskabet
(85)
En faktor, som muligvis kan forklare, hvorfor EF-erhvervsgrenen endnu ikke er blevet genrejst med hensyn til den økonomiske situation, her tænkes der navnlig på tabet af markedsandele og den negative rentabilitet i undersøgelsesperioden, er, at visse japanske eksporterende producenter har oprettet afdelinger i Fællesskabet, hvor der angiveligt også fremstilles fjernsynskamerasystemer, der skal sælges i Fællesskabet. Andre producenter i Fællesskabet har rent faktisk vundet betydelige markedsandele i den pågældende periode (jf. betragtning 65 ovenfor). På baggrund af den manglende samarbejdsvilje hos én japansk producent, som angiveligt også fremstiller i Fællesskabet, kan det ikke udelukkes, at dette selskabs eventuelle erobring af markedsandele ikke skyldes en bedre konkurrencepraksis, men at dumpingen i Fællesskabet ganske enkelt foretages gennem samling af varen i Fællesskabet, hvorved foranstaltningernes virkninger undermineres.
(86)
I den forbindelse bør det bemærkes, at i mindst et tilfælde kunne der i forbindelse med undersøgelsen ikke findes andre begrundelser for sådanne aktiviteter i Fællesskabet end foranstaltningerne og behovet for at undgå dem (jf. betragtning 49).
5.1.5. Konklusion om EF-erhvervsgrenens situation
(87)
EF-erhvervsgrenens nuværende situation bør anskues på baggrund af de gældende foranstaltninger.
(88)
Salget på markedet i Fællesskabet, produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsesgraden steg betydeligt indtil 2004. Rentabiliteten og produktiviteten er også blevet forbedret indtil 2004, mens arbejdskraftomkostningerne er blevet reduceret. Likviditeten, investeringsafkastet og lagrene viste også positive tendenser indtil 2004.
(89)
Der har dog været en negativ udvikling i EF-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode, idet den er faldet med mere end 20 procentpoint. Siden 2000 har andre økonomiske aktører i Fællesskabet, som angiveligt også fremstiller fjernsynskamerasystemer, øget deres aktiviteter. Dette har sammen med importen fra Japan til dumpingpriser forhindret EF-erhvervsgrenen i at lade sine salgspriser afspejle de øgede udgifter til F&U samt produktion og salg af fjernsynskamerasystemer, hvilket medførte, rentabiliteten blev negativ i undersøgelsesperioden.
(90)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater blev også påvirket af dumpingpriserne på disse markeder, og de tvang den til at reducere sine gennemsnitspriser ved salg til tredjelande betydeligt (over 30 %), hvilket havde negative konsekvenser for erhvervsgrenens overordnede rentabilitet. Dette viser tydeligt, hvordan markedet for fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet kunne udvikle sig uden foranstaltninger.
(91)
Overordnet set må det konkluderes, at erhvervsgrenens situation generelt er blevet forbedret indtil 2004, men at den positive udvikling med hensyn til visse indikatorer (f.eks. salgsmængde i Fællesskabet, rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet) er blevet vendt i undersøgelsesperioden. Det kan således konkluderes, at EF-erhvervsgrenens situation er blevet forbedret set i forhold til den situation, der kunne konstateres i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse, og den har vist sig at være levedygtig og konkurrencedygtig, da den har reduceret sine faste omkostninger betydeligt og forbedret sin produktivitet. Den har dog ikke været i stand til at rejse sig helt og er stadig i en skrøbelig og sårbar situation, som det kan konkluderes på grundlag af udviklingen i undersøgelsesperioden.
6. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
6.1. Konsekvenser af de planlagte mængder og prismæssige virkninger for EF-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne blev ophævet
(92)
Det skal erindres, at det i betragtning 43 blev konkluderet, at der sandsynligvis ville forekomme en stigning i dumpingimporten fra Japan til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne udløb.
(93)
Når den sandsynlige betydning af yderligere import til lave priser for EF-erhvervsgrenen undersøges, skal det bemærkes, at betydelige mængder dumpingimport øjeblikkeligt ville bevirke et kraftigt prisfald på markedet i Fællesskabet, da EF-erhvervsgrenen sandsynligvis i første omgang ville forsøge at bevare sin markedsandel og produktion, som det kunne konstateres i den betragtede periode hvad angår salg til tredjelande. Hvis dette sker, ville EF-erhvervsgrenen opleve en betydelig forringelse af rentabiliteten, og dens finansielle situation ville blive forværret.
(94)
Der skal mindes om, at på fjernsynskameramarkedet afhænger en producents overlevelse også af hans evne til at holde sig ajour med den nyeste teknologiske udvikling og således også af hans evne til i passende omfang at investere i F&U, de mest moderne produktionsanlæg og uddannelse af arbejdstagerne. Det er derfor af afgørende betydning, at EF-erhvervsgrenen når et vist rentabilitetsniveau, hvilket den skal gøre ved at bevare salgspriserne på et niveau, som gør det muligt at dække omkostningerne. I en situation med prisfald forårsaget af, hvad der antageligt er dumpingimport fra Japan, er det klart, at den eneste tilbageværende EF-producent, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter, ville lide væsentlig skade forårsaget af dumpingimporten og sandsynligvis ikke overleve på grund af de meget lave priser, som de japanske eksporterende producenter kræver ved salg til tredjelande.
(95)
I henhold til oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database blev dumpingimporten mere end tredoblet indtil 2004, og den steg med mere end 50 % i den betragtede periode. Som påpeget ovenfor er det sandsynligt, at der uden de eksisterende antidumpingforanstaltninger vil blive afsendt endnu større mængder til markedet i Fællesskabet til meget lave priser, som vil ligge langt under EF-erhvervsgrenens priser.
(96)
Hvis de japanske eksporterende producenter skulle opkræve eksportpriser ved salg til Fællesskabet, der svarer til priserne ved salg til tredjelande, hvilket det er rimeligt at forvente, ville EF-erhvervsgrenens priser rent faktisk blive underbudt med ca. 30 %. En sådan prisadfærd sammenholdt med de japanske eksportørers evne til at levere betydelige mængder til markedet i Fællesskabet ville efter al sandsynlighed trykke priserne på markedet i Fællesskabet med negativ påvirkning af EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater til følge.
6.2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(97)
Konklusionen er derfor, at foranstaltningernes bortfald efter al sandsynlighed vil medføre, at EF-erhvervsgrenen igen påføres væsentlig skade.
7. FÆLLESSKABETS INTERESSER
7.1. Indledning
(98)
Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de bestående antidumpingforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser. Fastlæggelsen af Fællesskabets interesser baseredes på en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. de interesser, som EF-erhvervsgrenen, andre fællesskabsproducenter, brugerne og leverandørerne af råmaterialer til den pågældende vare har.
(99)
Det bør erindres, at det i forbindelse med de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger og efterfølgende forlænge dem. Det skal desuden bemærkes, at den nuværende undersøgelse er den anden udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor antidumpingforanstaltninger har været i kraft siden 1994.
(100)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
7.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(101)
EF-erhvervsgrenen er den eneste producent af fjernsynskamerasystemer, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter. Den har vist sig at være en levedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev bekræftet af dens indsats for at strømline produktionen, reducere omkostningerne og øge produktiviteten samt dens fortsatte investeringer i produktionen af varer, som teknologisk set er mere avancerede.
(102)
Forbedringen af dens økonomiske situation i den betragtede periode tyder på, at EF-erhvervsgrenen har formået at udnytte opretholdelsen af foranstaltninger, og en effektiv konkurrence er blevet genoprettet. På trods af forbedringer af rentabiliteten har den endnu ikke opnået det fortjenstniveau, der kan forventes for denne type af teknologiske produkter. Som beskrevet ovenfor kan det dog konkluderes, at uden videreførelse af foranstaltningerne ville EF-erhvervsgrenens situation efter al sandsynlighed blive stærkt forværret, og det er slet ikke udelukket, at den ville lukke som beskrevet i betragtning 93. Dette ville bringe over 100 arbejdspladser, som er direkte forbundet med den pågældende vare, i fare.
(103)
Derudover har produktion i Fællesskabet af højteknologiske produkter som f.eks. fjernsynskamerasystemer, herunder den forskning og udvikling, der er forbundet med produktionen, betydningsfulde afsmittende virkninger. Dette gælder navnlig produktionen af CCD-blokken, da dens komponenter også anvendes til andre formål såsom sikkerhedssystemer, medicinske og industrielle systemer samt telekommunikation. Desuden har eksistensen af en EF-erhvervsgren, der fremstiller fjernsynskamerasystemer, ikke blot virkninger for hele fjernsynsindustrien, dvs. fra udvikling og fremstilling af sendeudstyr til fremstilling af fjernsynsmodtagere og -optagere, men kan også have indflydelse på de standarder, der fastsættes for Fællesskabets fjernsynssektor. Det tages således også i betragtning, at det vil have en negativ indvirkning på fjernsynssektoren som helhed, hvis denne højteknologiske erhvervsgren forsvinder.
(104)
På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at det var nødvendigt at forlænge de gældende foranstaltninger for at afbøde de negative følgevirkninger af dumpingimporten, som vil kunne true EF-erhvervsgrenens levegrundlag og følgelig en lang række job, der kræver særlige kvalifikationer.
7.3. De øvrige EF-producenters interesser
(105)
Hvad angår de interesser, som de øvrige EF-producenter af fjernsynskamerasystemer har, bør det bemærkes, at kun en af disse samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Denne producent, som er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, var imod videreførelsen af foranstaltningerne, men gjorde gældende, at eksistensen af foranstaltninger gav ham en konkurrencemæssig fordel i forhold til andre japanske eksporterende producenter, som han ikke ønskede at opgive.
(106)
Da den anden producent, som angiveligt er en EF-producent, ikke var samarbejdsvillig, måtte det konkluderes, at forlængelsen af foranstaltningerne ikke vil have negative konsekvenser for den samarbejdsvillige EF-producent. Lige som efter forlængelsen af foranstaltningerne i 2000 fremmes producentens investeringer i Fællesskabet rent faktisk med forlængelsen af de gældende foranstaltninger.
7.4. Brugernes interesser
(107)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til 25 brugere af fjernsynskamerasystemer. Kun fire brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Brugerne er hovedsagelig autoriserede tv-stationer, der udsender egne programmer ved hjælp af eget udstyr. De købte direkte fra fjernsynskameraproducenterne, uanset om disse var hjemmehørende i Fællesskabet eller det eksporterende land, og er repræsentative for størstedelen af brugerne af fjernsynskamerasystemer.
(108)
En af brugerne gjorde gældende, at han ikke havde til hensigt at købe et betydeligt antal fjernsynskamerasystemer inden for de næste fem år og derfor ikke forventede nogen påvirkning af sin forretning, hvis foranstaltningernes gyldighed blev forlænget.
(109)
En anden bruger gjorde gældende, at han planlagde at gå over til varer af HD-typen, og at bortfald af foranstaltningerne ville medføre en forøgelse af antallet af leverandører i Fællesskabet og ændringer med hensyn til prisfastsættelse og produktinnovation. Det blev også gjort gældende, at det ikke var realistisk at skifte kameraleverandør, da fjernsynskamerasystemer for den pågældende bruger ikke var et generisk produkt eller en almindelig handelsvare.
(110)
En tredje bruger var imod fornyelsen af antidumpingforanstaltningerne, da den ville medføre mindre konkurrence og en reduktion af udbuddet af modeller. Derudover blev det gjort gældende, at mulighederne for at skifte fra en bruger til en anden er ringe på kort sigt.
(111)
En fjerde bruger kunne ikke forudse konsekvenserne af opretholdelse af foranstaltningerne.
(112)
Det bør bemærkes, at mindst to japanske producenter nu er etableret i Fællesskabet og fortsat konkurrerer med EF-erhvervsgrenen. Visse brugere er rent faktisk fortsat med at købe japanske fjernsynskamerasystemer, uanset om disse er importeret eller fremstillet i Fællesskabet. Det kan derfor ikke konkluderes, at de gældende antidumpingforanstaltninger helt har fjernet konkurrencen mellem de forskellige leverandører af fjernsynskamerasystemer. Det er sandt, at importen af fjernsynskamerasystemer fra Japan er faldet siden indførelsen af antidumpingforanstaltninger, men dette skyldes de japanske eksporterende producenters manglende evne til at sælge til Fællesskabet til ikke-dumpede priser.
(113)
Med hensyn til muligheden for at skifte leverandør af fjernsynskamerasystemer bør det bemærkes, at målet med antidumpingforanstaltningerne ikke er at fremtvinge, at der skiftes til en anden leverandør, men at sikre retfærdige vilkår gennem fjernelse af illoyal handelspraksis. Skulle den EF-erhvervsgren, der fremstiller fjernsynskamerasystemer, forsvinde som følge af bortfald af de gældende antidumpingforanstaltninger, ville dette uden tvivl medføre, at konkurrencen reduceres, og at brugerne af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet bliver afhængige af japansk teknologi. Sidstnævnte aspekt er af særlig stor betydning, da producenterne af fjernsynskamerasystemer kan spille en betydningsfuld rolle i forbindelse med fastlæggelsen af fremtidige tv-spredningsstandarder. Fællesskabet ville utvivlsomt være i en ugunstig situation, hvis det ikke har en tilstrækkelig stærk producent af denne vare.
(114)
I tråd med undersøgelsesresultaterne fra tidligere procedurer blev det konstateret, at fjernsynskamerasystemer ikke er en væsentlig omkostningsfaktor for brugerne, da de kun udgør en lille del af de samlede omkostninger i forbindelse med produktionen af fjernsynsprogrammer. De kamerasystemer, som er omfattet af antidumpingforanstaltningerne, repræsenterer kun en del af det udstyr, som et tv-selskab har behov for. Ses der på tv-selskabernes samlede omkostninger og ikke blot på omkostningerne til udstyr, repræsenterer udgifterne til de fjernsynskamerasystemer, som er pålagt antidumpingtold, en endnu mindre andel, da der er andre og større omkostninger, såsom omkostninger til programproduktion og personale samt faste udgifter osv., som ligger langt over de rene omkostninger til fjernsynskamerasystemer.
(115)
Overordnet set blev det i forbindelse med undersøgelsen konkluderet, at virkningerne for brugerne er begrænset i forhold til tv-selskabernes samlede omsætning, eftersom indkøb af fjernsynskamerasystemer repræsenterer mindre end 0,2 % af tv-selskabernes samlede omsætning. Derudover anslås den gennemsnitlige produktlevetid for et fjernsynskamerasystem i dag til ca. syv år og kan i visse tilfælde være på op til ti år, hvilket vil sige, at fjernsynskamerasystemer stadig er langt fra at være en tilbagevendende omkostningsfaktor for brugerne.
(116)
Da foranstaltningerne har eksisteret i en vis periode og ville blive opretholdt på samme niveau, kan det således konkluderes, at dette ikke ville medføre nogen forværring af brugernes situation. Ydermere har de stadig adgang til fjernsynskamerasystemer, som ikke er fremstillet af EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder kunne der ikke findes dokumentation for, at eventuelle konsekvenser for brugerne ville veje tungere end behovet for fjernelse af den handelsforvridning, der var forårsaget af den skadevoldende dumping, og behovet for genoprettelse af en effektiv konkurrencesituation.
(117)
Sluttelig bør det bemærkes, at den i betragtning 6 omhandlede sideløbende undersøgelse, hvis der indføres foranstaltninger, i praksis vil revidere de gældende foranstaltninger og justere deres omfang.
7.5. Leverandørindustriens interesser
(118)
Ud af de ni leverandører af råmaterialer, som blev kontaktet, besvarede kun én spørgeskemaet og indvilligede i at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Dette selskab leverer en vigtig del til fjernsynskamerasystemerne, hvilket viser, at dets aktiviteter er repræsentative for leverandørerne af råmaterialer til denne vare.
(119)
Denne leverandørs salg til EF-erhvervsgrenen repræsenterer en betydelig del af selskabets samlede omsætning af denne vare. Selskabet gjorde gældende, at produktionen af råmaterialer ville blive opretholdt, hvis foranstaltningernes gyldighed forlænges. På den anden side ville dets samlekapacitet blive bragt i fare, da det ikke har mulighed for at reducere priserne.
(120)
Det konkluderes derfor, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger vil have positiv betydning for de leverandører, der leverer dele til fjernsynskamerasystemer.
7.6. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(121)
En importør, som også fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet og er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, gjorde gældende, at han ikke havde til hensigt at reducere produktionen i Fællesskabet, uanset om foranstaltningerne blev opretholdt eller ej.
(122)
Følgelig måtte det konkluderes, at selv om de gældende foranstaltningers gyldighed forlænges, vil EF-erhvervsgrenen stadig stå over for konkurrence fra andre aktører i Fællesskabet, som fremstiller og sælger fjernsynskamerasystemer. Brugerne vil derfor som hidtil kunne købe fjernsynskamerasystemer af japansk fabrikat.
(123)
Derudover viste undersøgelsen, at der ved bortfald af foranstaltningerne er grund til at tro, at EF-erhvervsgrenens overlevelse kunne blive bragt i fare (jf. betragtning 94). Skulle dette ske, ville produktionen af fjernsynskamerasystemer blive begrænset til japanske producenter (eller deres forretningsmæssigt forbundne selskaber), hvilket vil medføre at Fællesskabet bliver afhængig af et endnu mindre antal producenter.
(124)
Det konkluderes derfor, at forlængelsen af foranstaltningerne bør få positive virkninger hvad angår opretholdelse af konkurrencen og fjernelse af handelsforvridningen.
7.7. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(125)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde hvad angår Fællesskabets interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
8. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(126)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. De fik også bevilget en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(127)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer og dele dertil henhørende under KN-kode ex 8525 30 90 (Taric-kode: 8525309010), ex 8537 10 91 (Taric-kode: 8537109191), ex 8537 10 99 (Taric-kode: 8537109991), ex 8529 90 81 (Taric-kode: 8529908138), ex 8529 90 95 (Taric-kode: 8529909530), ex 8543 89 97 (Taric-kode: 8543899715), ex 8528 21 14 (Taric-kode: 8528211410), ex 8528 21 16 (Taric-kode: 8528211610) og ex 8528 21 90 (Taric-kode: 8528219010) med oprindelse i Japan.
2. Fjernsynskamerasystemerne kan bestå af en kombination af følgende dele, som importeres enten samlet eller hver for sig:
a)
et kamerahoved med tre eller flere sensorer (CCD-elementer på 12 mm og derover), hver med mere end 400 000 pixler, som kan tilsluttes en adaptor, med et signal/støjforhold på 55 dB eller bedre ved normal forstærkning; enten i et stykke med et kamerahoved og adaptor i ét hus eller hver for sig
b)
en søger (med en diagonal på 38 mm og derover)
c)
en basisstation eller kamerastyringsenhed (CCU), der er forbundet med kameraet via et kabel
d)
et styrepanel (OCP) til manipulation af kameraet (dvs. til justering af farve og blænder) til hvert enkelt kamera
e)
et hovedstyrepanel (MCP) eller en master set-up unit (MSU) med angivelse af oplysninger for hvert kamera, til fjernkontrol og fjernstyring af flere kameraer.
3. Tolden gælder ikke for:
a)
linser (Taric-tillægskode A727)
b)
videobåndoptagere (Taric-tillægskode A727)
c)
kamerahoveder med optageenhed i samme hus, som ikke kan adskilles (Taric-tillægskode A727)
d)
professionelle kameraer, som ikke kan anvendes til transmissionsformål (Taric-tillægskode A727)
e)
professionelle kameraer, der er opført i bilaget (Taric-tillægskode 8786 og 8969).
4. Importeres fjernsynskamerasystemet med linse, er den værdi, frit Fællesskabets grænse, der anvendes ved fastsættelse af antidumpingtolden, værdien for fjernsynskamerasystemet uden linse. Er denne værdi ikke specificeret på fakturaen, angiver importøren værdien af linsen på tidspunktet for varens overgang til fri omsætning, og der fremlægges i den forbindelse behørige beviser og oplysninger.
5. Antidumpingtolden fastsættes til 96,8 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-tillægskode: 8744), undtagen for så vidt angår varer fremstillet af følgende selskaber, for hvilke tolden fastsættes således:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (Taric-tillægskode: 8741)
-
Sony Corporation: 108,3 % (Taric-tillægskode: 8742)
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (Taric-tillægskode: 8743).
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006
A TANÁCS 1910/2006/EK RENDELETE
(2006. december 19.)
a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1015/94/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Japánból származó televíziós kamerarendszerek (a továbbiakban: TKR) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).
(2)
2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel (3) megerősítette az 1015/94/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat.
1.2. Felülvizsgálat iránti kérelem
(3)
A Japánból származó televíziós kamerarendszerekre (TKR) vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét követően (4), az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében 2005. június 28-án ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozóan kérelem érkezett a Bizottsághoz.
(4)
A kérelmet a teljes közösségi TKR-gyártás több mint 60 %-át képviselő közösségi gyártó, a Grass Valley Nederland BV (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be. A Grass Valley vállalat a Philips Digital Video Systemsnek a Thomson Broadcast Systems tulajdonosa, a Thomson Multimedia által történő felvásárlása révén jött létre. A hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(5)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2005. szeptember 29-én megindította e felülvizsgálatot (5).
1.3. Párhuzamos vizsgálat
(6)
2006. május 18-án a Bizottság a Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan új dömpingellenes eljárást indított, valamint megindította a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát (6). Az új dömpingellenes eljárás alkalmazási köre kiterjed az preambulumbekezdésben említett, hatályos intézkedések alá tartozó televíziós kamerarendszerekre. Amennyiben megállapítást nyer, hogy egyes, Japánból származó kamerarendszerek vonatkozásában olyan intézkedéseket kell elrendelni, amelyek érintik az e rendelet által hozott intézkedések hatálya alá tartozó televíziós kamerarendszereket, nem indokolt az e rendeletben megállapított intézkedéseket továbbra is fenntartani, a rendeletet pedig ennek megfelelően módosítani szükséges, illetve hatályon kívül kell helyezni.
1.4. A jelenlegi vizsgálat
1.4.1. Eljárás
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megkezdéséről az ismert érintett exportáló gyártókat, felhasználókat/importőröket, nyersanyagtermelőket, az exportáló ország képviselőit, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(8)
Kérdőíveket küldtek a kérelmező közösségi gyártónak, két egyéb ismert közösségi gyártónak, 25 felhasználónak, 9 nyersanyagtermelőnek és az 5 ismert japán exportáló gyártónak. Egy közösségi gyártótól, egy japán exportáló gyártótól és közösségi nem kapcsolt vállalatától, négy felhasználótól/importőrtől és egy nyersanyagszállítótól érkeztek válaszok.
(9)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén:
Közösségi gyártó:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Hollandia)
Más közösségi gyártók:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Egyesült Királyság)
Gyártó az exportáló országban:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokió (Japán).
(10)
Az elemzés főleg a standard felbontású TKR-re összpontosít, mivel az teszi ki az intézkedések hatálya alá tartozó termékek túlnyomó többségét. Megjegyzendő továbbá, hogy a nagyfelbontású TKR - melynek a standard felbontású, 62dB jel/zaj hányadossal rendelkező (és emiatt ezen intézkedések hatálya alá tartozó) TKR-hez hasonló a teljesítménye és minősége - jel/zaj hányadosa (S/N) 55dB-nél alacsonyabb is lehet, következésképpen nem tartozik ezen intézkedések hatálya alá. Ezt a közösségi gazdasági ágazat is megerősítette. A jelen vizsgálatban együtt nem működő egyik érdekelt fél kérte, hogy az e felülvizsgálatban szereplő termékmeghatározást hangolják össze a (6) preambulumbekezdésben említett új vizsgálatban alkalmazott termékmeghatározással. A jelenlegi felülvizsgálat azonban nem változtathatja meg a termékmeghatározást, mivel annak megállapítására korlátozódik, hogy fenn kell-e tartani vagy hatályon kívül kell-e helyezni a hatályban lévő intézkedéseket. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani.
1.4.2. Vizsgálati időszak
(11)
A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2004. október 1-jétől2005. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak, a károkozás vizsgálatának időszaka vagy KVI) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(12)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálatok érintett termékével, vagyis a televíziós kamerarendszerekkel.
(13)
Mint az az 1015/94/EK tanácsi rendeletből is kitűnik, a TKR az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészek egyesítéséből állhat:
a)
három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló;
b)
képkereső (38 mm vagy nagyobb átmérőjű);
c)
a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU);
d)
egyetlen kamera vezérlésére (színbeállításra, lencsenyitásra és fényrekeszre) szolgáló működésvezérlő panel (OCP);
e)
több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló, a kiválasztott kamera jelzésével ellátott fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU).
(14)
Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá sorolható be: ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 és ex 8528 21 90.
(15)
A következő termékek nem tartoznak ezen eljárás hatálya alá:
a)
lencsék;
b)
videomagnók;
c)
egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek;
d)
műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák;
e)
a mellékletben felsorolt professzionális kamerák.
2.2. A hasonló termék
(16)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett korábbi vizsgálatok azon megállapítását, miszerint a japán exportáló gyártók által előállított, a japán piacon és a Közösségben értékesített érintett termék, valamint a kérelmező közösségi gyártó által előállított és a közösségi piacon értékesített termék ugyanarra az alaptechnológiára épül, és mindkettő megfelel az alkalmazott nemzetközi ipari szabványoknak. A termékek alkalmazásai és rendeltetései azonosak, következésképpen hasonló fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, egymással felcserélhetők, és egymással versenyeznek. Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében tehát ezek a termékek hasonlóak.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(17)
Mint az a korábbi felülvizsgálatból kitűnik, a japán exportáló gyártók együttműködési szintje rendkívül alacsony volt ezen eljárás során. Ötből csak egy gyártó működött együtt. A Bizottság számára ismert négy gyártó közül egyik sem válaszolta meg a kérdőívet annak ellenére, hogy - a rendelkezésre álló tények és különösen az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottság által kezelt adatbázisok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint - közülük legalább három valószínűleg exportált TKR-t a Közösségbe a VI alatt.
(18)
Csak egy exportáló gyártó működött együtt, ez azonban nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe. Az alacsony együttműködési arány miatt az érintett termék Közösségbe irányuló, VI alatti behozatalára vonatkozóan nem lehetett megbízható információkat szerezni közvetlenül az exportáló gyártóktól. Emellett az előző megállapításokkal összhangban az Eurostat által biztosított statisztikai információk nem tűntek megbízhatónak, mivel azokat a KN-kódokat, melyek alá az érintett termék besorolható, más termékek behozatalához is felhasználják, anélkül, hogy lehetséges lenne a megkülönböztetés. Ezért figyelmen kívül kellett hagyni az Eurostattól származó információkat is annak megállapításához, hogy történt-e TKR-behozatal Japánból és ha igen, milyen mennyiségben és értékben. E körülmények miatt és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel, vagyis a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információkat és a felülvizsgálat kezdeményezésére irányuló kérelmet. Ennek alapján a Japánból származó és a figyelembe vett időszak alatt a Közösségbe importált TKR-mennyiségekről és -értékekről a lehető legpontosabb becslést adták.
3.2. A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal
(19)
Tekintve a japán exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjét/hiányát és azt, hogy az egyetlen együttműködő japán exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban más forrásokból szerezte be a dömping folytatódására vonatkozó információkat: elsősorban a kérelmező által benyújtott adatokból és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból.
(20)
A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatja, hogy a VI alatt jelentős volt az érintett termék behozatala, különös tekintettel a rendszer alapvető és legértékesebb részének tekinthető nagyjából 10 televíziós kamerafejre (a továbbakban: TKF). Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködés alacsony szintje, valamint azon tény miatt, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó nem exportált a Közösségbe a VI alatt, nem lehetett formálisan kiszámítani az érintett termék dömpingjét.
(21)
A fentiek alapján és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottságnak a rendelkezésére álló tényekre kellett támaszkodnia, vagyis a kérelmező kérelmében szereplő bizonyítékra, mely az érintett termék két modellje esetében a vámok megfizetése után jelentős dömpingszintet jelzett: az egyik modell esetében a dömping meghaladta a 10 %-ot.
(22)
Következésképpen - mint az a rendelkezésre álló bizonyítékból kitűnik - fennáll a valószínűsége annak, hogy a japán exportáló gyártók folytatják a dömpinget.
3.3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.3.1. Előzetes megjegyzések
(23)
A nemzetközi TKR-gyártók csak Japánban és az EU-ban rendelkeznek székhellyel. Emiatt e gyártók között oszlanak meg a nemzetközi eladások. Legalább két olyan ismert közösségi gyártó van - közülük az egyik japán exportáló gyártókhoz kapcsolódik -, melyek a közösségi piacra gyártanak. Öt ismert japán exportáló gyártó gyárt és értékesít nemzetközi piacokra.
(24)
Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 1994 óta hatályban vannak. Ezen kívül a Bizottság 1999-ben arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártók semlegesítették az intézkedéseket, ezért úgy határozott, hogy jelentős mértékben növeli az érintett exportáló gyártókra kivetett dömpingellenes vámokat (200,3 %-ra). 2000-ben végül a hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata azt mutatta, hogy újabb 5 évvel meg kell hosszabbítani az intézkedések hatályát, tekintettel a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére.
3.3.2. A Közösség és az exportáló ország árai közötti kapcsolat
(25)
Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, az érintett termék áraira vonatkozó, egyedüli hozzáférhető információforrások Japánban a következők voltak: az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól (Ikegami) származó értékesítési adatok, a kérelmezőtől származó információk és az e vizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő információk.
(26)
Mint az a fenti (20) preambulumbekezdésben már említésre került, értéküket tekintve a TKF képezi a televíziós kamerarendszerek központi és legérzékenyebb részét, így helyénvalónak tűnt megvizsgálni a vonatkozó japán illetve közösségi árak közötti kapcsolatot.
(27)
A kérelemben szereplő információk és az ellenőrző látogatások során gyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy a közösségi gyártók Közösségben alkalmazott árai magasabbak, mint a japán belső piacon érvényesülő árak.
(28)
A fentiekből azonban már kiderült, hogy e tény ellenére a japán vállalatok már most készek, hogy a Közösségbe olyan dömpingellenes vám nélküli árakon exportáljanak, melyek sokkal alacsonyabbak, mint a Közösségben és a belső piacukon érvényes árak. Ugyanez vonatkozik harmadik országokba irányuló exportjukra is.
(29)
Ennek alapján az várható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az import a közösségi árak alá kínáló, nagy mértékű dömpingáron érkezne a Közösségbe, mivel alaptalan az a feltételezés, hogy a japán exportáló gyártók módosítanák árképzésüket ebben az esetben. Ezen kívül a közösségi piacon érvényesülő magas árszintek szintén arra ösztönzik a japán exportáló gyártókat, hogy a belföldi eladások egy részét átirányítsák az EU-ba.
(30)
Végül, mivel a hatályban lévő vámtételek magasak (52,7 %-ról 200,3 %-ra nőttek), a japán exportáló gyártók jelentős mozgástérrel rendelkeznének az új árak kialakításakor az intézkedések hatályvesztése esetén, továbbá ha úgy döntenének, hogy emelik exportáraikat. Mindenesetre - mint az a fentiekből kitűnik - a jelenlegi vámtételek szintje alatti áremelések a közösségi árak alá kínálnának.
3.3.3. Japán harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárai és az exportáló ország árai közötti kapcsolat
(31)
Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének alacsony szintjére, összehasonlították az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárait a Japánban értékesített termékek áraival. E tekintetben a harmadik országokba irányuló eladások túlnyomó többségét figyelembe vették.
(32)
Az ezen árak közötti megfelelő összehasonlítás érdekében kiigazításokat tettek, amennyiben ezt a kereskedelem szintje, a közlekedési, biztosítási és hitelköltségek indokolták. A rendszerek valamennyi elemére - és nem csupán a kamerafejekre - kiterjedt az összehasonlítás, mivel részletes információk álltak rendelkezésre.
(33)
Az összehasonlításból kitűnt, hogy a vállalat harmadik országokba a hazai piaci áraknál lényegesen alacsonyabb árakon értékesített.
(34)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy a vállalat nagy valószínűséggel (közel 20 %-os) dömpingárakon értékesíti termékeit harmadik országoknak. Ez megerősíti a kérelemben szereplő egyértelmű bizonyítékot, miszerint az exportáló gyártók jelentős dömpingárakon értékesítenek más harmadik országoknak.
(35)
Nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy más japán exportáló gyártók nem alkalmazzák ugyanezt az árképzést és nem értékesítenek hasonlóan dömpingárakon más harmadik országoknak.
(36)
Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló exporteladásoknál a hazai piaci áraikénál lényegesen alacsonyabb árakat alkalmaztak, hogy ezek az exportárak nagy valószínűséggel dömpingeltek voltak a VI alatt, és hogy nincs arra bizonyíték, hogy ez a gyakorlat megváltozna.
3.3.4. Japán harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárai és a közösségi árszint közötti kapcsolat
(37)
A rendelkezésre álló tények - vagyis a kérelem és az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott információk - azt mutatják, hogy az exportáló gyártók a Közösségben érvényes áraknál jóval alacsonyabb árakon értékesítik az érintett terméket harmadik országoknak. Az eltérés elérheti a 220 %-ot, piactól függően. Így az intézkedések hatályvesztése esetén a japán exportáló gyártók erős ösztönzést kapnának, hogy harmadik országokba irányuló exportjuk egy részét a közösségi piacra irányítsák át.
(38)
Megjegyzendő továbbá, hogy a Közösség az egyetlen olyan terület, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termékkel szemben. Nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a gyártók a harmadik országokba irányuló export esetében alkalmazottól eltérő árképzési politikára térnének át.
3.3.5. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(39)
A kérelmező úgy érvelt, hogy a termék jellegéből adódóan a kapacitások rugalmasak és hogy a japán exportáló gyártó rövid idő alatt bővíthetné kapacitását. Ezt az egyetlen japán együttműködő exportáló gyártó telephelyén végzett helyszíni ellenőrzés megerősítette.
(40)
Igaz, hogy gyártási eljárás munkaerő-igényes, de nem akadályozza sem különleges gyártási eljárás, sem berendezés. Mivel a gyártósor főleg kézi munkavégzést igényel, elég megemelni a műszakok és a foglalkoztatottak számát a kapacitásnöveléshez. A kapacitásnövelést leginkább az hátráltatja, hogy sok időt vesz igénybe, míg betanítják az új alkalmazottakat a TKR összeszerelésére és gyártására. Az optikai blokkot előállító berendezés az egyetlen olyan lehetséges műszaki akadály, melynek elhárítása nagy beruházásokat tenne szükségessé a termelésnövelés érdekében. Nem volt azonban arra utaló jel, hogy - tekintve a jelenlegi termelési szinteket - ez vélhetőleg korlátozná a termelési kapacitás növelését. Ezen kívül, mivel a vállalat nem használt ki teljes mértékben minden lehetséges műszakot, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitást gyorsan és jelentős mértékben lehetne növelni. Nem szolgáltattak továbbá semmiféle bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a kapacitásnöveléshez kapcsolódó költségek magasak lennének az érintett termék értékéhez képest.
(41)
E növekedés nagyon jelentős lehet, tekintve a japán exportáló gyártók által a Közösségbe értékesített nagy mennyiségek esetén fizetendő olcsó „belépőjegyet” (az elosztási csatornák már működnek és alacsony beruházási szint kell a kapacitásnöveléshez).
(42)
A fentiek alapján és tekintettel arra, hogy semmi arra utaló jel nincs, hogy nem ugyanebben a helyzetben van valamennyi egyéb exportáló gyártó, az a következtetés vonható le, hogy a termelési kapacitás nagy valószínűséggel jelentősen nőhet rövid időn belül, ha a japán gyártók ezt szükségesnek tartják.
(43)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megnő az EK-ba irányuló import. A fentiekhez figyelembe kell venni a harmadik országokhoz képest vonzó közösségi árakat, a már létező elosztási csatornákat és azt, hogy viszonylag alacsony költségek mellett is növelni lehetne a kapacitást (új szakmunkások betanítása).
3.4. Következtetés
(44)
Tekintettel a piac fentiekben leírt jellegére - vagyis hogy a közösségi árak magasabbak, mint a harmadik országokban és a japán belföldi piacon érvényesülő árak -, erős az ösztönzés arra, hogy az értékesítések egy részét a közösségi piacra irányítsák át valószínűleg alacsony árakon, hogy visszaszerezzék az elvesztett piaci részesedéseket. Ezen kívül mivel a termelési kapacitás gyorsan bővíthető, nagy a valószínűsége annak, hogy az érintett termék behozatala tekintélyes mennyiségeket öltene. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a japán exportáló gyártók megváltoztatnák árképzésüket árnövelés céljából az intézkedések hatályvesztése esetén, nagy a valószínűsége annak is, hogy az import e növekedése dömpingárakon fog történni.
(45)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy valószínűleg megismétlődik az érintett termék dömpingje a japán exportáló gyártók részéről az intézkedések hatályvesztése esetén és emiatt fenn kell tartani a hatályban lévő intézkedéseket.
4. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(46)
2001-ben a Philips Digital Video Systems (a továbbiakban: Philips DVS) vállalatot átvette a Thomson Broadcast Systems (a továbbiakban: TBS) tulajdonosa, a Thomson Multimedia - mely a TKR másik közösségi gyártója - és a beolvasztott Philips DVS/TBS jogalany Grass Valley Nederland B.V.-vé alakult (a továbbiakban: a kérelmező).
(47)
Az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy öt éve gyakorlatilag a közösségi kapcsolt vállalata által értékesített valamennyi televíziós kamerarendszert az említett vállalat gyártotta a Közösségben. Úgy érvelt továbbá, hogy mivel ez a gyártó vállalat nem csak az EK-piacot látta el, hanem a világpiacot is, valószínűleg nem érintenék a meglévő dömpingellenes vámokra vonatkozó határozatok.
(48)
Mivel ez az exportáló gyártó nem szolgáltatott további információt - és nem válaszolt az egyéb közösségi gyártókhoz eljuttatott kérdőívekre sem -, nem lehetett részletesen megvizsgálni tevékenysége pontos jellegét, beleértve a Közösséggel folytatott üzleti kapcsolatait.
(49)
Egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódó másik közösségi TKR-gyártó is együttműködött ebben a vizsgálatban és kifogásolta a jelenlegi intézkedéseket. Ez a gazdasági szereplő úgy érvelt, hogy ritkán került sor Japánból érkező TKR-behozatalra és akkor is csupán az EK-beli tevékenységek kiegészítéseként. A helyszíni ellenőrzés megállapította, hogy az említett közösségi létesítményekben csak egy, japán és közösségi alkatrészekből álló különleges modell összeszerelése történt és hogy az ellenőrzéssel egyidőben ténylegesen nem gyártották a kamerafej legfontosabb részének számító CCD (töltéscsatolású lejátszó eszköz)-blokkot. Ezen kívül a vizsgálat megállapította, hogy a TKR-re vonatkozó intézkedések meglétén kívül semmi nem indokolja e modell közösségi gyártását.
(50)
Mindenesetre a jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező képviselte a televíziós kamerarendszerek közösségi gyártásának több mint 60 %-át. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a kérelmező alkotja a közösségi gazdasági ágazatot, és így a továbbiakban „közösségi gazdasági ágazat”-ként hivatkoznak rá.
5. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
5.1. Előzetes megjegyzések
(51)
A fenti (19)-(20) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a közösségi piac helyzetének elemzése a televíziós kamerafejekre (a továbbiakban: TKF) vonatkozó adatok gyűjtésén alapult.
(52)
Mint az a fentiekben már említésre került, nem sikerült adatokat szerezni attól a japán exportáló gyártótól, mely állítólag gyártó létesítményekkel rendelkezik a közösségi piacon. Mint az már említésre került, az érintett terméket ténylegesen a Közösségbe exportáló japán felek nem működtek együtt. Következésképpen - különös tekintettel a felhasználásra - a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.
(53)
Tekintettel arra, hogy a két érintett fél közül csak az egyik szolgáltatott adatokat az értékesítésre és gyártásra vonatkozóan és figyelemmel arra, hogy ezek üzletileg érzékeny információk, nem helyénvaló az abszolút számokat nyilvánosságra hozni. Ezért a számokat a „-” jellel helyettesítették és index-számokat alkalmaztak.
5.1.1. Felhasználás a közösségi piacon
(54)
A Közösség nyilvánvaló TKF-felhasználását a következők alapján vizsgálták: a közösségi értékesítések mennyiségére vonatkozó, a közösségi gazdasági ágazattól származó adatok, az Ikegami Electronics (Europe) GmbH értékesítési mennyisége, a Japánból származó TKF-behozatalra vonatkozóan a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó statisztikai adatok, valamint az egyik TKR-felhasználótól származó, vásárlásra vonatkozó adatok. Az egyik - állítólagosan a Közösségben is TKR-t előállító - japán exportáló gyártó együttműködésének hiánya miatt valószínűleg kissé alábecsülték a közösségi felhasználást, bár ez nem befolyásolná jelentős mértékben az általános tendenciákat és következtetéseket.
1. táblázat
A Közösség TKF-felhasználása
2002
2003
2004
VI
Egységek
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(55)
A közösségi felhasználás 2002 és a VI között 3 %-kal nőtt. 2004-ben azonban jelentős emelkedés következett be, mivel a behozatal jelentősen nőtt. A VI során a közösségi felhasználás közel 15 %-kal csökkent 2004-hez képest.
5.1.2. Az érintett országból származó jelenlegi behozatal
i. A behozatal mennyisége és az érintett behozatal piaci részesedése a VI alatt
(56)
A figyelembe vett időszakban a Japánból származó TKF-behozatal mennyisége viszonylag alacsony szinten maradt. 2002 és 2004 között azonban csaknem tízszeresére nőtt, közel 30 egységet importáltak. A VI alatt a behozatal 2004-hez képest csökkent, de jóval a 2002-es szint felett maradt. Általánosságban csaknem háromszorosára emelkedett a behozatal a figyelembe vett időszakban. A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy alábecsülték a behozatal mennyiségét, mivel a rendelkezésére álló piaci információk alapján a japán gyártók EK-ba irányuló szállításai lényegesen meghaladták az e vállalatok által a Közösségben állítólagosan gyártható mennyiséget. Azzal érveltek továbbá, hogy az intézkedéseket valószínűleg kijátszották kameraalkatrészek behozatala révén. Ez az információ azonban nem volt összhangban a vizsgálat megállapításaival, vagyis az ellenőrző látogatások eredményeivel és a független felhasználóktól származó információkkal. Ezen kívül e felülvizsgálat hatálya nem annak megállapítására terjed ki, hogy kijátszották-e a hatályban lévő intézkedéseket, bár elismerték, hogy a kijátszás gyakorlata hatással lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.
(57)
A behozatal piaci részesedése 2004-ig folyamatosan növekedett, amikoris elérte legmagasabb szintjét. A VI alatti jelentős csökkenés - a 2004-es szint kevesebb mint fele - ellenére a behozatal piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban.
2. táblázat
TKF-behozatal Japánból és piaci részesedés
2002
2003
2004
VI
Behozatal mennyisége
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Piaci részesedés
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Forrás: Kérdőívre adott ellenőrzött válaszok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
ii. Az árak alakulása és árképzés az érintett termék behozatalára vonatkozóan
(58)
Az együttműködés hiánya miatt nem álltak rendelkezésre megbízható információk a TKF-behozatal árszintjeit illetően. Valójában a japán exportáló gyártók kizárólag közösségi kapcsolt importőröknek értékesítik az érintett terméket. Emiatt a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő árszintek egymással kapcsolatban álló felek közötti árak, következésképpen nem tekinthetők megbízhatónak. Ennek oka főleg az, hogy a hatályban lévő intézkedések miatt a vállalatok dönthetnek úgy, hogy közösségi jogalanyaikhoz juttatják el a nyereséget.
(59)
Így nem lehetett következtetéseket levonni az érintett termék behozatalára vonatkozó áralakulást és árképzést illetően.
5.1.3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(60)
Az egyértelműség érdekében megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat a kérdőívekben inkább a TKR-re, nem pedig csak a TKF-re vonatkozóan szolgáltatott információkat. Ez nem jelentett problémát, mivel minden TKR-hez általában tartozik egy TKF is. Emiatt és a japán exportáló gyártók közösségi tevékenységére vonatkozó részletesebb információk hiányában a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetét és annak alakulását a TKR-re vonatkozó adatok alapján vizsgálták.
i. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(61)
A közösségi gazdasági ágazat TKR-gyártása a figyelembe vett időszakban kis mértékben növekedett. A 2003. évi 8 %-os csökkenést követően 2004-ben jelentősen - közel 35 %-kal - nőtt a termelés. A VI alatt azonban a termelés közel 16 %-kal csökkent 2004-hez képest, ez azonban 2002-hez képest még mindig 5 %-os emelkedésnek felelt meg.
4. táblázat
A termelés mennyisége
2002
2003
2004
VI
Termelés
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
(62)
A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitása 2004-ig változatlan maradt. A VI során azonban vállalat-átszervezés miatt 14 %-os csökkenés következett be, mely lehetővé tette a vállalat számára, hogy termelési kapacitását a meglévő kereslethez igazítsa. Valójában - az alábbiakban ismertetettek alapján - e kapacitáscsökkenést stabil kapacitás-kihasználás kísérte 2004 és a VI között.
(63)
A termelésnövekedés és a termelési kapacitás kiigazítása következtében nőtt a kapacitás-kihasználás a figyelembe vett időszakban. Összességében a kapacitáskihasználás mértéke hasonló tendenciát mutatott, mint a termelés, vagyis 2002 és 2004 között emelkedett, 2003-ban azonban mélypontra került. A VI során a kapacitás-kihasználás változatlan volt 2004-hez képest, de még így is közel 20 %-kal a 2002-es szint felett maradt.
5. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitás-kihasználás
2002
2003
2004
VI
Termelési kapacitás
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Kapacitás-kihasználás
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
ii. Készletek
(64)
A készletek 2003-ban jelentősen csökkentek (- 17 %), a következő évben növekedtek, de még így is 11 %-kal a 2002-es szint alatt maradtak. A készletek szokatlan növekedése a VI alatt azzal magyarázható, hogy a VI a pénzügyi év vége előtt lejárt, amikoris számos megrendelés még szállításra várt.
6. táblázat
Készletmennyiség
2002
2003
2004
VI
Készlet
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
iii. Értékesítési mennyiség, árak és piaci részesedés
(65)
A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon történő értékesítései 2002 és 2004 között 10 %-kal emelkedtek, ez azonban nem fedezte a közösségi felhasználás azonos időszak alatti 23 %-os jelentős emelkedéséből adódó szükségleteket. Emiatt összességében több mint 20 százalékponttal csökkent a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során a Japánból és más közösségi gazdasági szereplőktől származó behozatal miatt. A VI alatt a 2004-es szinthez képest jelentősen csökkentek az értékesítések, emiatt pedig tovább zsugorodott a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése.
(66)
Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó számokat és megfigyelt tendenciákat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni főleg azért, mert az egyetlen egyéb közösségi gyártó nem szolgáltatott adatokat eladásairól és termeléséről.
(67)
Az eladási átlagárak a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkentek, 2002 és 2003 között azonban 7 %-os emelkedést mutattak. A figyelembe vett időszakban az árak viszonylag kis mértékű csökkenésének oka azonban a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be.
7. táblázat
Értékesítési mennyiség, árak és piaci részesedés
2002
2003
2004
VI
Értékesítési mennyiség (egységek)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Átlagárak (EUR/egység) See PN 10/2002 Rev. 1
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Piaci részesedés
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
iv. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(68)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás (több mint 24 %-kal) csökkent, ami a termelésnövekedéssel együtt jelentős termelékenység-növekedést eredményezett (37 %). Megjegyzendő, hogy a foglalkoztatás csökkenése azzal járt, hogy egyre nagyobb számban alkalmaztak határozott időtartamra szóló/rugalmas szerződéssel foglalkoztatott munkaerőt, csökkentve ezáltal a vállalat állandó költségeit.
(69)
Így a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős mértékben csökkenteni tudta bérköltségeit (- 14 %). Ennek következményeként a közösségi gazdasági ágazat néhány százalékponttal csökkenteni tudta a bérköltségek termelési összköltségekhez viszonyított arányát. Ez egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazat megkísérelte, hogy kiigazítsa termelési szerkezetét és csökkentse állandó költségeit.
8. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2002
2003
2004
VI
Foglalkoztatás
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Bérköltségek (000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
v. Nyereség
(70)
Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a legutóbbi felülvizsgálati eljárás vizsgálati időszaka során még negatív volt, ami az akkor hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséhez vezetett. Ez a helyzet mára megfordult, 2002 és 2004 között pedig a közösségi gazdasági ágazat pozitív nyereségességi szinteket ért el.
(71)
A közösségi gazdasági ágazat nyereségessége valójában növekedett 2004-ig, még akkor is, ha általában magasabb (10 % feletti) nyereségre számítottak ahhoz, hogy a gazdasági ágazat lépést tudjon tartani a technológiai fejlődés által támasztott követelményekkel. Így még a legmagasabb haszonkulcsot realizáló 2003. és 2004. évben sem volt elegendő a nyereségességi szint annak biztosításához, hogy a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős összegeket tudjon beruházni új fejlesztésekbe, mint az ebben az ágazatban elvárható.
(72)
A VI alatt a nyereségesség jelentősen visszaesett, tekintélyes veszteségeket eredményezve. Ennek két oka lehet: egyfelől a VI alatt a közösségi értékesítések jelentős csökkenése az átlagos állandó költségek növekedéséhez vezetett, ez pedig következésképpen kedvezőtlenül hatott a nyereségességre. Másfelől a közösségi gazdasági ágazat nem tudta áthárítani a vevőkre az egyes nyersanyagok költségnövekedését, valamint a K+F- illetve eladási többletköltségeket, melyek az értékesítési irodák hálózatának bővüléséből adódtak és melyek célja a szolgáltatások színvonalának javítása volt. Megjegyzendő az is, hogy - mint az a fenti (67) preambulumbekezdésből is kitűnik - 2004 és a VI között az eladási átlagárak kis mértékű csökkenésének oka a termékösszetétel változása volt, mivel a közösségi gazdasági ágazat értékesebb (és drágább) konfigurációkkal rendelkező új termékeket vezetett be, de az árakat nem tudta arányosan megemelni.
9. táblázat
Nyereségesség
2002
2003
2004
VI
Nyereségesség (%)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
vi. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(73)
A 2003. évi 13 %-os csökkenés ellenére a beruházások magas szinten maradtak. A következő évben ez kiegyenlítődött, mivel csaknem háromszoros növekedés következett be amiatt, hogy a közösségi gazdasági ágazat átalakította és racionalizálta a termelést, a gazdasági ágazat által igényelt K+F beruházások pedig továbbra is jelentős szinten maradtak.
(74)
A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett beruházási megtérülés nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.
10. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése (return on investment, RoI)
2002
2003
2004
VI
Beruházások (000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
RoI
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
(75)
Megállapították, hogy a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazatnak nem voltak tőkebevonási nehézségei.
vii. Pénzforgalom
(76)
A pénzforgalom jelentősen nőtt 2004-ig (39 %). E pozitív tendencia a gazdasági ágazat felépülésére utal. Megjegyzendő, hogy 2004-ben a pénzforgalom a Közösségben végzett összes eladásnak csupán közel 10 %-át jelentette, ami nem tekinthető kimagaslónak. A VI alatt azonban a pénzforgalmat nagy mértékben befolyásolták a negatív nyereségességi szintek.
11. táblázat
Pénzforgalom
2002
2003
2004
VI
Pénzforgalom (000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
viii. Növekedés
(77)
2002 és a VI között a közösségi felhasználás 3 %-kal nőtt, miközben a közösségi gazdasági ágazat eladási mennyisége a közösségi piacon 21 %-kal csökkent. Míg a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékponttal visszaesett, a dömpingelt importé és egyéb közösségi gyártóké viszont nőtt.
(78)
Az elmúlt években a TKR piacát a standard felbontású TKR-től a nagyfelbontású TKR irányába történő eltolódás jellemezte. E tendencia a jövőben várhatóan felerősödik. Mivel azonban a nagyfelbontású műsorszórás még nem terjedt el széles körben, a műsorszolgáltatók jelentős száma - különösen a kisebb vagy regionális műsorszolgáltatók - továbbra is standard felbontású TKR-t vásárolnak a vonzóan alacsony ár miatt. A közösségi gazdasági ágazat valójában nem volt képes kiaknázni a piaci növekedés előnyeit, mint azt piaci részesedésének csökkenése is mutatja.
(79)
Emellett a standard felbontású TKR gyártása és értékesítése továbbra is fontos tényező a TKR-gyártók számára, nem utolsósorban azért, mert az állandó költségek természetesen magasak e gazdasági ágazat rendkívüli tőkeigénye miatt. Ennélfogva továbbra is fontos, hogy a közösségi gazdasági ágazat kihasználja a standard felbontású TKR-értékesítési mennyiségek növekedésének előnyeit annak érdekében, hogy ezáltal jobban szétoszthassa állandó költségeit.
ix. A dömpingkülönbözet nagysága
(80)
A dömping nagyságának elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályban lévő intézkedések. Mint az a fenti (22) preambulumbekezdésből kitűnik, a rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a japán exportáló gyártók változatlanul dömpingárakon végzik a Közösségbe irányuló értékesítést. A megállapított dömpingkülönbözet jelentős, nem elhanyagolható a hatása a közösségi gazdasági ágazatra, különösen ha az az eladási mennyiségek lehetséges növekedésével társul.
x. A korábbi dömping hatásaiból való felépülés
(81)
A közösségi gazdasági ágazat helyzete bizonyos mértékig javult a figyelembe vett időszakban, az intézkedéseknek az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében történt, 2000. évi meghosszabbítása óta. A fenti mutatók azonban azt jelzik, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig sérülékeny és sebezhető.
5.1.4. Egyéb tényezők hatása a közösségi gazdasági ágazat helyzetére
i. A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége
(82)
A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:
12. táblázat
A közösségi gazdasági ágazat exportja
2002
2003
2004
VI
Mennyiség (egység)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Érték (000' EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Átlagár (EUR/egység)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz
(83)
A közösségi gazdasági ágazat által exportált mennyiségek jelentősen növekedtek 2002 és 2004 között, a VI során azonban több mint 20 %-kal csökkentek. A VI alatti értékesítési szint azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél még így is csaknem 50 %-kal magasabb volt. Ezt az összességében kedvező tendenciát az átlagárak jelentős csökkenése kísérte, mely a harmadik országok piacán tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti erős versennyel magyarázható (lásd a (35) preambulumbekezdést).
(84)
A vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak szembe kellett néznie a harmadik országok piacán - különösen olyan felemelkedő piacokon mint Brazília és Kína - tapasztalható, rendkívül alacsony árak melletti versennyel, így arra kényszerült, hogy a jelentős termelési és értékesítési szint fenntartása érdekében lényegesen csökkentse a harmadik országokkal szemben alkalmazott eladási árait. Természetesen ez negatív következményekkel járt általános nyereségességére nézve.
ii. Más közösségi gyártók
(85)
Figyelembe véve különösen a piaci részesedés visszaesését és a negatív nyereségességi szintet a VI alatt, az egyik magyarázat arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete még nem állt helyre teljesen, az, hogy egyes olyan japán exportáló gyártók is létesítettek üzemeket a Közösségben, melyek állítólag szintén gyártottak TKR-t közösségi piacra szánt eladásra. Más közösségi gyártók piaci részesedése számottevően nőtt a figyelembe vett időszakban (lásd a fenti (65) preambulumbekezdést). Figyelembe véve azonban az egyik olyan japán gyártó együttműködésének hiányát, mely állítólag a Közösségben folytat termelést, nem kizárt, hogy a vállalat piaci részesedésének bármilyen növekedése nem a jobb versenyképességével magyarázható, hanem azzal, hogy egyszerűen áthelyezi a Közösségbe a dömpinggyakorlatot a termék Közösségben történő összeszerelése révén, aláásva ezzel az intézkedések hatásait.
(86)
E tekintetben megjegyzendő, hogy legalább egy esetben a vizsgálat azt állapította meg, hogy a meglévő intézkedések kijátszásának szükségességén kívül semmi nem indokolja e műveletek Közösségben történő végzését (lásd a (49) preambulumbekezdést).
5.1.5. A közösségi gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(87)
A közösségi gazdasági ágazat jelenlegi helyzetét a már hatályban lévő intézkedések tükrében kell vizsgálni.
(88)
2004-ig jelentősen nőttek az eladások a közösségi piacon, emelkedett a termelés volumene és javult a kapacitás-kihasználás. A nyereségesség és a termelékenység szintén javult 2004-ig, a bérköltségek viszont csökkentek. A pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a készletek szintén pozitív tendenciákat mutattak 2004-ig.
(89)
Mindazonáltal a figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése több mint 20 százalékpontos veszteséget jelentő negatív tendenciát mutatott. 2000 óta egyéb olyan közösségi gazdasági szereplők tevékenysége erősödött meg, melyek állítólag szintén gyártanak TKR-t. Ez, valamint a Japánból származó dömpingelt behozatal megakadályozta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a megnövekedett K+F-, termelési és TKR-eladási költségek miatt növelje eladási árait. Ez azt eredményezte, hogy a VI alatt negatívvá vált nyereségessége.
(90)
A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére szintén hatással voltak az említett piacok dömpingárai, emiatt a közösségi gazdasági ágazat kénytelen volt számottevően (több mint 30 %-kal) csökkenteni a harmadik országok esetében alkalmazott átlagárait, ami negatívan hatott a gazdasági ágazat összesített nyereségességére. Ez jól mutatja, milyen irányba fejlődhet a TKR közösségi piaca az intézkedések hiánya esetén.
(91)
Összességében az a következtetés vonható le, hogy a gazdasági ágazat helyzete általánosságban javult 2004-ig, egyes mutatók (pl. a Közösség eladási mennyiségei, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom) pozitív tendenciája azonban megfordult a VI során. Így arra a következtetésre lehet jutni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult az előző felülvizsgálathoz képest, a közösségi gazdasági ágazat működőképesnek és versenyképesnek bizonyult, mivel jelentősen csökkentette állandó költségeit és javította termelékenységét. Nem volt azonban képes arra, hogy teljesen felépüljön, így továbbra is törékeny és sebezhető maradt, mint azt a VI alatti helyzet mutatja.
6. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
6.1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt mennyiségi és árhatások
(92)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (43) preambulumbekezdésben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárta következtében Japán Közösségbe irányuló dömpingelt exportja valószínűleg növekedne.
(93)
Annak vizsgálata során, hogy az alacsony árakon történő többletbehozatal várhatóan milyen hatással lesz a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, megjegyzendő, hogy a jelentős mennyiségekben érkező dömpingbehozatal azonnal komoly árleszorítást eredményezne a közösségi piacon, mivel a közösségi gazdasági ágazat először valószínűleg piaci részesedése és termelési szintje megtartására törekedne, mint az a figyelembe vett időszakban megfigyelhető volt a harmadik országokba irányuló értékesítések esetében. Ebben az esetben a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének csökkenése jelentős lenne, pénzügyi helyzete pedig romlana.
(94)
Emlékeztetni kell arra, hogy a TKR piacán egy gyártó fennmaradása attól is függ, hogy mennyire képes lépést tartani az új technológiai fejlődéssel és megfelelő összegeket beruházni a K+F-be, a gyártó létesítményekbe és az alkalmazottak képzésébe. Ennélfogva kulcsfontosságú, hogy a közösségi gazdasági ágazat elérjen bizonyos nyereségességi szintet, ami az e költségek fedezését lehetővé tévő eladási árszint fenntartása mellett lehetséges. Egyértelmű, hogy a Japánból érkező, valószínűleg dömpingelt behozatal miatti árzuhanás következtében az egyetlen olyan közösségi gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz, jelentős kárt szenvedne a dömpingelt behozatal miatt, a japán exportáló gyártók harmadik országokba irányuló értékesítéskor alkalmazott rendkívül alacsony árai miatt pedig nagy valószínűséggel működésképtelenné válna.
(95)
A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok azt mutatják, hogy a dömpingelt behozatal mennyisége 2004-ig több mint háromszorosára, a figyelembe vett időszakban pedig több mint 50 %-kal emelkedett. A fentiekben kiemeltek alapján valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nélkül további megnövekedett mennyiségeket szállítanának a közösségi piacra nagyon alacsony árakon, jelentősen alákínálva a közösségi gazdasági ágazat árainak.
(96)
Amennyiben a japán exportáló gyártók a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazottakhoz hasonló exportárakat alkalmaznak a Közösségbe irányuló kivitelkor - mint az ésszerűen feltételezhető -, akkor mintegy 30 %-kal a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ez az árképzés, ötvözve a japán exportőrök azon képességével, hogy az érintett termék jelentős mennyiségeivel tudják ellátni a közösségi piacot, nagy valószínűséggel leszorítaná az árakat a közösségi piacon, következésképpen pedig negatív hatással lenne a közösségi gazdasági ágazat gazdasági teljesítményére.
6.2. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(97)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár megismétlődését eredményezné.
7. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
7.1. Bevezetés
(98)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek - vagyis a közösségi gazdasági ágazat, más közösségi gyártók, a vizsgált termék nyersanyag-felhasználóinak és -beszállítóinak érdekei - mérlegelésén alapult.
(99)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapították, hogy az intézkedések elfogadása és hatályuk azt követő meghosszabbítása nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá ez a vizsgálat második hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, melyben már 1994 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.
(100)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy azon következtetés ellenére, miszerint valószínűsíthető a dömping folytatódása és/vagy megismétlődése és a károkozás megismétlődése, vannak-e kényszerítő okok, melyek alapján arra lehetne következtetni, hogy nem közösségi érdek az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben.
7.2. A közösségi gazdasági ágazat érdekei
(101)
A közösségi gazdasági ágazat az egyetlen olyan TKR-gyártó, mely nem kapcsolódik japán exportáló gyártókhoz. A közösségi gazdasági ágazat életképesnek bizonyult, mely képes arra, hogy alkalmazkodjék a változó piaci feltételekhez. Ezt megerősítették a termelés racionalizálására, a költségek csökkentésére és a termelékenység növelésére irányuló erőfeszítései, valamint a technológiailag fejlettebb termékek gyártásába történő folyamatos beruházásai.
(102)
Gazdasági helyzetének javulása a figyelembe vett időszakban azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt kiaknázni az intézkedések hatályának meghosszabbításából származó előnyöket és helyreállt a hatékony verseny. Nyereségességének javulása ellenére még messze van attól a nyereségszinttől, mely elvárható az ilyen típusú technológiai termék esetében. A fentiekben leírtak alapján azonban az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nélkül a közösségi gazdasági ágazat helyzete minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog és nem kizárt az sem, hogy a (93) preambulumbekezdésben ismertetettek értelmében meg kell szüntetnie tevékenységét. Ez az érintett termékhez közvetlenül kötődő, több mint 100 munkahely elvesztését jelentené.
(103)
Az olyan csúcstechnológiájú termékek mint a TKR gyártása, különösen pedig az ilyen gyártáshoz kapcsolódó K+F-fejlesztések fontos hatással vannak más területekre is. Ez különösen a CCD-blokkok gyártására jellemző, mivel összetevőiket egyéb olyan alkalmazásokhoz is felhasználják mint a biztonsági rendszerek, orvosi, ipari és távközlési alkalmazások. A TKR-t gyártó közösségi gazdasági ágazat megléte továbbá a műsorszolgáltató berendezések fejlesztésétől és gyártásától a televíziók és a felvevő készülékek gyártásáig az egész televíziós iparágra hatással van, de hatást gyakorolhat a Közösség televíziós ágazatára megállapított szabványokra is. Így figyelembe kell venni azt is, hogy ennek a csúcstechnológiai ágazatnak az eltűnése az egész televíziós ágazatra negatív hatást gyakorolna.
(104)
A fentiekből adódóan az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi intézkedések további fenntartására van szükség a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását és ennélfogva számos speciális munkahelyet veszélyeztető dömpingelt behozatal káros hatásainak elhárítása érdekében.
7.3. Más közösségi gyártók érdekei
(105)
A TKR más közösségi gyártóinak érdekeit illetően megjegyzendő, hogy csak egyikük működött együtt a vizsgálatban. E gyártó, mely egy japán exportáló gyártóval állt kapcsolatban, kifogásolta az intézkedések fenntartását, de azt állította, hogy az intézkedések megléte versenyelőnyhöz juttatta más japán exportáló gyártókkal szemben, melyről nem kíván lemondani.
(106)
A másik állítólagos közösségi gyártó együttműködésének hiányában arra a következtetésre jutottak, hogy az együttműködő közösségi gyártót nem érinti hátrányosan az intézkedések hatályának meghosszabbítása. Most is, akárcsak az intézkedések 2000. évi meghosszabbítását követően a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése ösztönzőleg hatott a közösségi beruházásokra.
7.4. A felhasználók érdekei
(107)
A Bizottság 25 TKR-felhasználóhoz juttatott el kérdőíveket. Csak négy felhasználó tanúsított együttműködést a vizsgálat során. E felhasználók engedélyezett műsorszolgáltató vállalatok, melyek saját felszerelésüket használva sugározzák saját programjaikat. Közvetlenül a TKR-gyártóktól szerezték be berendezéseiket - függetlenül attól, hogy a gyártás a Közösségben vagy az exportáló országban történt-e - és a TKR-felhasználók többségére reprezentatívak.
(108)
Az egyik felhasználó úgy érvelt, hogy mivel nem tervezi, hogy a következő öt évben jelentős számban vásárol TKR-t, ennélfogva az intézkedések kiterjesztése várhatóan nem lesz hatással üzleti tevékenységére.
(109)
Egy másik felhasználó azzal érvelt, hogy tervezi a nagyfelbontású termékekre való áttérést és hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ez növelné a szállítók számát a Közösségben és változásokat eredményezne az árképzésben és a termékfejlesztésben. Azt is állította, hogy nem kivitelezhető a kameragyártó cseréje, mivel a TKR nem általános vagy tömegcikk.
(110)
Egy harmadik felhasználó ellenezte a dömpingellenes intézkedések megújítását, mivel az csökkentené a versenyt és a modellkínálatot. Ezen kívül azt állította, hogy rövid távon lehetetlen lenne egyik gyártóról áttérni egy másikra.
(111)
Egy negyedik felhasználó azt állította, nem tudná megmondani, milyen várható hatásai lennének az intézkedések fenntartásának.
(112)
Megjegyzendő, hogy legalább két japán gyártó rendelkezik telephellyel a Közösségben és áll versenyben továbbra is a közösségi gazdasági ágazattal. Egyes felhasználók változatlanul japán TKR-t vásárolnak, függetlenül attól, hogy azokat importálták vagy a Közösségben gyártották-e. Ennélfogva nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések teljesen megszüntették a versenyt a különböző TKR-beszállítók között. A Japánból származó TKR-behozatal visszaesett a dömpingellenes intézkedések elrendelése óta, de ez annak az eredménye, hogy a japán exportáló gyártók nem voltak képesek nem dömpingáron értékesíteni a Közösségbe.
(113)
A TKR-szállítók cseréjének lehetőségét illetően megjegyzendő, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a különböző TKR-szállítók cseréjének erőltetése, hanem azonos versenyfeltételek létrehozása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetése révén. Ezen kívül ha a TKR közösségi gazdasági ágazata eltűnne a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések megszűnése következtében, az kétségtelenül a verseny csökkenését, valamint a közösségi TKR-felhasználók japán technológiától való függőségét eredményezné. Ez utóbbi szempont különösen fontos, mivel a TKR-gyártók fontos szerepet játszhatnak a jövőbeli műsorközvetítési előírások meghatározásában. A Közösség kétségtelenül hátrányos helyzetbe kerülne, ha e terméknek nem lenne kellőképpen erős gyártója.
(114)
Az előző vizsgálatok megállapításaival összhangban arra a következtetésre jutottak, hogy a TKR a felhasználók számára nem képez jelentős költségtényezőt, hiszen az a televíziós műsorok gyártásához viszonyítva a teljes költségnek csupán kis részét teszi ki. Valójában a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kamerarendszerek csupán egy részét jelentik egy műsorszolgáltató vállalat összes berendezésigényének. A műsorszolgáltató vállalat teljes költségét - és nem csupán a berendezést - vizsgálva a dömpingellenes vámköteles TKR költségei még kisebb arányt jelentenek, hiszen egyéb fontosabb költségtényezők - pl. műsorkészítés, bérköltségek, általános költségek, stb. - is felmerülnek, melyek jóval meghaladják a kizárólag a TKR-rel kapcsolatos költségeket.
(115)
Általánosságban a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználókra gyakorolt hatások korlátozottak a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmához képest, vagyis a TKR-vásárlás a műsorszolgáltató vállalatok összforgalmának kevesebb mint 0,2 %-át teszi ki. Ezen kívül napjainkban a TKR átlagéletkora közel hét évre becsülhető, néha elérheti a tíz évet is, ami azt jelenti, hogy a TKR továbbra sem jelent ismétlődő költségtényezőt a felhasználók számára.
(116)
Így az a következtetés vonható le, hogy mivel az intézkedések már bizonyos ideje hatályban vannak, és azokat azonos szinten tartanák fenn, hatályuk meghosszabbítása nem rontaná a felhasználók helyzetét. Ezen kívül továbbra is elérhető számukra a nem a közösségi gazdasági ágazat által gyártott TKR. Mindenesetre semmi nem bizonyította, hogy a felhasználókra gyakorolt bármely hatás cáfolná annak szükségességét, hogy meg kell szüntetni a károkozó dömping versenytorzító hatásait és hogy helyre kell állítani a hatékony versenyt.
(117)
Végül megjegyzendő, hogy az intézkedések elrendelése esetén a (6) preambulumbekezdésben ismertetett párhuzamos vizsgálat de facto felülvizsgálná a hatályban lévő intézkedéseket és naprakésszé tenné szintjüket.
7.5. A beszállítóipar érdekei
(118)
A megkérdezett kilenc nyersanyag-beszállító közül csak egy válaszolt a kérdőívre és egyezett bele, hogy együttműködjön a felülvizsgálat során. E vállalat a TKR egyik fontos alkatrészének szállítója, vagyis üzleti tevékenysége reprezentatívnak tekinthető e termék nyersanyagszállítói számára.
(119)
E szállító közösségi gazdasági ágazatnak történő eladásai a vállalat e termékre vonatkozó összforgalmának jelentős részét képezik. A vállalat azt állította, hogy az intézkedések kiterjesztése esetén fenntartaná a nyersanyagtermelést. Másfelől az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén veszélybe kerülne összeszerelő-kapacitása, mivel nem lenne képes csökkenteni az árakat.
(120)
Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése kedvező hatással lesz a TKR beszállítóiparára.
7.6. Verseny és kereskedelemtorzító hatások
(121)
Az egyik olyan importőr, mely szintén gyárt TKR-t a Közösségben, és egy japán exportáló gyártóhoz kapcsolódik, úgy érvelt, hogy az intézkedések fennmaradásától függetlenül nem áll szándékában csökkenteni a gyártást a Közösségben.
(122)
Következésképpen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak még a hatályban lévő intézkedések megújítása esetén is változatlanul szembe kell néznie a TKR-t gyártó és értékesítő egyéb közösségi gazdasági szereplők részéről jelentkező versennyel. A felhasználók ezért - csakúgy, mint eddig - képesek lesznek japán márkájú TKR-t vásárolni.
(123)
Emellett a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések megszüntetése esetén feltételezhető, hogy a közösségi gazdasági ágazat fennmaradása veszélybe kerülhet (lásd a fenti (94) preambulumbekezdést). Ha ez bekövetkezik, a TKR-gyártás japán gyártókra korlátozódna (vagy kapcsolt vállalataikra), ennek következményeképpen pedig a Közösségnek egyre kevesebb számú gyártóra kellene hagyatkoznia.
(124)
Emiatt az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályának fenntartása kedvező hatással lenne a verseny fenntartására és a versenytorzító hatások megszüntetésére.
7.7. A közösségi érdekre vonatkozó következtetések
(125)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi érdek tekintetében nem áll fenn olyan kényszerítő ok, mely a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólna.
8. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(126)
Minden érdekelt felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a hatályos intézkedések fenntartását szándékoznak ajánlani. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.
(127)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Japánból származó TKR behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Japánból származó televíziós kamerarendszerek és azok alkatrészei behozatalára, melyek az ex 8525 30 90 KN-kód (TARIC-kód: 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-kód: 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-kód: 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-kód: 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-kód: 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-kód: 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-kód: 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-kód: 8528211610) és ex 8528 21 90 (TARIC-kód: 8528219010) alá tartoznak.
(2) E televíziós kamerarendszerek az alábbi, együttesen vagy külön-külön behozott alkatrészek egyesítéséből állhatnak:
a)
három vagy több, egyenként több mint 400 000 pixeles, hátsó adapterhez csatlakoztatható érzékelőt (12 mm-es vagy nagyobb CCD-érzékelők) tartalmazó kamerafej, amelynek jel/zaj hányadosa normál erősítési szinten az 55 dB-t eléri vagy meghaladja; a kamerafej és az adapter lehet egybeépített vagy különálló;
b)
képkereső (38 mm vagy annál nagyobb átmérőjű);
c)
a kamerához kábellel csatlakoztatott bázisállomás vagy kamera vezérlőegység (CCU);
d)
egyetlen kamera vezérlésére (színbeállító lencse nyitása vagy fényrekesz) szolgáló üzemi vezérlőpanel (OCP);
e)
több távoli kamera ellenőrzésére és beállítására szolgáló fő vezérlőpanel (MCP) vagy fő beállító egység (MSU) a kiválasztott kamera jelzésével.
(3) A vámot az alábbiakra nem kell alkalmazni:
a)
lencsék (kiegészítő TARIC-kód: A727);
a)
videomagnók (kiegészítő TARIC-kód: A727);
c)
egybeépített, nem különválasztható felvevőegységgel ellátott kamerafejek (kiegészítő TARIC-kód: A727);
d)
műsorközvetítésre nem alkalmas professzionális kamerák (kiegészítő TARIC-kód: A727);
e)
a mellékletben felsorolt professzionális kamerák (kiegészítő TARIC kód: 8786 és 8969).
(4) Abban az esetben, ha a televíziós kamerarendszert a lencsével együtt importálják, a dömpingellenes vám megállapításakor alkalmazott, közösségi határparitáson számított érték a televíziós kamerarendszer lencsék nélküli értéke. Ha ezt az értéket a számlán külön nem tüntették fel, az importőrnek a szabad forgalomba bocsátáskor a lencsék értékét be kell jelentenie és mellékelnie szükséges a megfelelő bizonyítékokat és adatokat.
(5) A dömpingellenes vám a közösségi határparitáson számított, vámolás előtti nettó ár 96,8 %-a (kiegészítő TARIC-kód: 8744), kivéve ha a termékeket a következő vállalatok gyártották, melyekre az alábbi vámtételek érvényesek:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (kiegészítő TARIC-kód: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (kiegészítő TARIC-kód: 8743).
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.