Rådets forordning (EF) nr. 1992/2003
af 27. oktober 2003
om ændring af forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker med henblik på Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemærker vedtaget i Madrid den 27. juni 1989
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Forordning (EF) nr. 40/94(4) (i det følgende benævnt "EF-varemærkeforordningen"), som bygger på traktatens artikel 308, tager sigte på at oprette et funktionsdygtigt marked, der byder på betingelser svarende til dem, som findes på et nationalt marked. For at virkeliggøre et sådant marked, som i stigende grad kan fungere som et indre marked, blev der ved nævnte forordning indført et EF-varemærkesystem, som giver virksomhederne ret til efter én og samme fremgangsmåde at opnå EF-varemærker, som nyder ensartet beskyttelse og har retsvirkning på hele Fællesskabets område.
(2) Den 27. juni 1989 blev protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemærker (i det følgende benævnt "Madrid-protokollen") vedtaget i Madrid af den diplomatiske konference, der var nedsat med henblik på dens indgåelse.
(3) Madrid-protokollen blev vedtaget med det formål at få indført en række nye elementer i det system for international registrering af varemærker, der blev etableret med Madrid-arrangementet om international registrering af varemærker af 14. april 1891, som senere ændret (i det følgende benævnt "Madrid-arrangementet")(5).
(4) En af de vigtigste nyskabelser i Madrid-protokollen i forhold til Madrid-arrangementet findes i protokollens artikel 14, der åbner mulighed for, at en mellemstatslig organisation, der har en regional varemærkemyndighed til registrering af varemærker med virkning på organisationens territorium, kan tiltræde Madrid-protokollen.
(5) Madrid-protokollen trådte i kraft den 1. december 1995 med virkning fra den 1. april 1996, hvor også EF-varemærkesystemet trådte i kraft.
(6) EF-varemærkesystemet og det internationale registreringssystem, der blev indført ved Madrid-protokollen, er indbyrdes komplementære. For at sætte virksomhederne i stand til at drage fordel af EF-varemærket via Madrid-protokollen og omvendt er det derfor nødvendigt at give ansøgere om og indehavere af EF-varemærker mulighed for at ansøge om international beskyttelse af deres varemærker ved at indgive en international ansøgning efter Madrid-protokollen og omvendt give indehavere af en international registrering efter Madrid-protokollen mulighed for at ansøge om beskyttelse af deres varemærke efter EF-varemærkesystemet.
(7) En sådan sammenkædning mellem EF-varemærkesystemet og det internationale registreringssystem efter Madrid-protokollen kan desuden fremme en harmonisk udvikling af økonomiske aktiviteter, eliminere konkurrenceforvridninger og nedbringe omkostningerne, ligesom det kan fremme et mere integreret og velfungerende indre marked. For at EF-varemærkesystemet kan blive mere attraktivt, er det derfor nødvendigt, at Fællesskabet tiltræder Madrid-protokollen.
(8) Af ovennævnte årsager har Rådet efter forslag fra Kommissionen(6) godkendt Madrid-protokollen og bemyndiget Rådets formand til at deponere tiltrædelsesinstrumentet hos generaldirektøren for Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) fra den dato, hvor Rådet har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for, at Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Madrid-protokollen kan få virkning. Disse foranstaltninger fastsættes i denne forordning.
(9) Disse foranstaltninger bør indpasses i EF-varemærkeforordningen ved indføjelse af et nyt afsnit om "International registrering af varemærker". Retsgrundlaget for dette forslag bør derfor være det samme som retsgrundlaget for EF-varemærkeforordningen, dvs. traktatens artikel 308.
(10) Det er desuden nødvendigt at fastsætte regler om indgivelse af internationale ansøgninger til WIPO's Internationale Bureau via Harmoniseringskontoret for det Indre Marked (varemærker, mønstre og modeller) (i det følgende benævnt "Harmoniseringskontoret").
(11) Hvis en international ansøgning indgives på basis af en ansøgning om et EF-varemærke, og den er affattet på et andet sprog end et af de sprog, der er tilladt i forbindelse med internationale ansøgninger i henhold til Madrid-protokollen, skal Harmoniseringskontoret gøre sit bedste for at få oversat fortegnelsen over varerne eller tjenesteydelserne til det sprog, ansøgeren har angivet, således at ansøgningen kan fremsendes til Det Internationale Bureau så betids, at prioritetsdagen kan opretholdes.
(12) Der er hverken i Madrid-protokollen eller i de regler, der er vedtaget på grundlag af Madrid-protokollen, fastsat bestemmelser, der vil kunne danne grundlag for at fastlægge den sprogordning, der skal anvendes af Harmoniseringskontoret, når det behandler en international ansøgning eller en international registrering.
(13) Endelig bør de regler og procedurer, der gælder for internationale registreringer, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, i princippet være de samme som dem, der gælder for ansøgninger om EF-varemærker og beskyttelse af EF-varemærker. I overensstemmelse med dette princip bør internationale registreringer, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, underkastes en undersøgelse af, hvorvidt der foreligger absolutte hindringer for registrering, og der bør foretages søgning i EF-varemærkeregistret og varemærkeregistrene i de medlemsstater, der har underrettet Harmoniseringskontoret om, at de har besluttet at foretage en sådan søgning, ligesom der bør kunne rejses indsigelse mod dem på samme måde som for bekendtgjorte EF-varemærker. På samme måde bør internationale registreringer, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, underlægges samme regler om brug og ugyldighed som EF-varemærker. En designering af Det Europæiske Fællesskab via internationale registreringer kan desuden omdannes til nationale varemærkeansøgninger eller til designering af medlemsstater, der er part i Madrid-protokollen eller Madrid-arrangementet, når designeringen af Det Europæiske Fællesskab via internationale registreringer afslås eller ophører med at have virkning -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EF) nr. 40/94 ændres således:
1) I artikel 8, stk. 2, litra a), tilføjes et nyt nummer:
"iv) varemærker, som er genstand for en international registrering med retsvirkning i Fællesskabet"
2) Artikel 134, stk. 3, affattes således:
"3. De budgetterede indtægter består, foruden af eventuelle andre indtægter, af provenuet af de gebyrer, der skal betales på grundlag af gebyrregulativet, af provenuet af de gebyrer, der skal betales på grundlag af den i artikel 140 nævnte Madrid-protokol i forbindelse med en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, samt af andre beløb, der erlægges til de kontraherende parter i Madrid-protokollen, og i det omfang, det er nødvendigt, af et tilskud fra De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens budgetsektion, over en særlig budgetpost."
3) Følgende afsnit indføjes efter afsnit XII:
"AFSNIT XIII INTERNATIONAL REGISTRERING AF VAREMÆRKER
FØRSTE AFDELING ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 140
De gældende bestemmelser
Medmindre andet er fastsat i dette afsnit, finder denne forordning med tilhørende gennemførelsesforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 158, anvendelse på alle ansøgninger om international registrering, der indgives i henhold til protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemærker, der blev vedtaget i Madrid den 27. juni 1989 (herefter benævnt henholdsvis 'internationale ansøgninger' og 'Madrid-protokollen'), og som er baseret på en ansøgning om et EF-varemærke eller på et EF-varemærke samt på registreringer af varemærker, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret i det internationale register, der føres af Det Internationale Bureau under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (i det følgende benævnt henholdsvis: 'international registrering' og 'Det Internationale Bureau').
ANDEN AFDELING INTERNATIONAL REGISTRERING PÅ GRUNDLAG AF EN ANSØGNING OM ET EF-VAREMÆRKE ELLER PÅ GRUNDLAG AF ET EF-VAREMÆRKE
Artikel 141
Indgivelse af en international ansøgning
1. Internationale ansøgninger, jf. artikel 3 i Madrid-protokollen, der er baseret på en ansøgning om et EF-varemærke eller på et EF-varemærke, skal indgives til Harmoniseringskontoret.
2. Dersom en international ansøgning indgives, før det varemærke, som skal danne grundlaget for den internationale registrering, er blevet registreret som EF-varemærke, skal den, der ansøger om international registrering, oplyse, hvorvidt den internationale registrering skal baseres på en ansøgning om eller en registrering af et EF-varemærke. Dersom den internationale registrering skal baseres på et EF-varemærke, så snart dette er blevet registreret, anses den internationale ansøgning for modtaget af Harmoniseringskontoret på EF-varemærkets registreringsdato.
Artikel 142
Den internationale ansøgnings form og indhold
1. Den internationale ansøgning indgives på et af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog ved hjælp af en blanket, der stilles til disposition af Harmoniseringskontoret. Medmindre ansøgeren anfører andet på blanketten ved indgivelsen af den internationale ansøgning, foregår korrespondancen mellem Harmoniseringskontoret og ansøgeren på det sprog, som ansøgningen er indgivet på, ved hjælp af en standardformular.
2. Hvis den internationale ansøgning er affattet på et sprog, som ikke er et af de sprog, der er tilladt i henhold til Madrid-protokollen, skal ansøgeren angive et andet sprog blandt de tilladte. Harmoniseringskontoret vil benytte dette andet sprog ved fremlæggelsen af den internationale ansøgning for Det Internationale Bureau.
3. Når den internationale ansøgning er affattet på et andet sprog end et af dem, der er tilladt i forbindelse med internationale ansøgninger i henhold til Madrid-protokollen, kan ansøgeren stille en oversættelse af fortegnelsen over varerne eller tjenesteydelserne til disposition på det sprog, som skal benyttes ved fremlæggelsen af den internationale ansøgning for Det Internationale Bureau i medfør af stk. 2.
4. Harmoniseringskontoret fremsender hurtigst muligt den internationale ansøgning til Det Internationale Bureau.
5. Ved indgivelse af en international ansøgning erlægges der et gebyr til Harmoniseringskontoret. I det i artikel 141, stk. 2, andet punktum, nævnte tilfælde forfalder gebyret til betaling på registreringsdatoen for EF-varemærket. Ansøgningen anses ikke for indgivet, før gebyret er betalt.
6. Den internationale ansøgning skal opfylde de betingelser, der er fastsat i den i artikel 157 omhandlede gennemførelsesforordning.
Artikel 143
Notering i sagsakten og i registret
1. Datoen og nummeret på den internationale registrering, der er baseret på en EF-varemærkeansøgning, skal noteres i ansøgningsakterne. Dersom ansøgningen resulterer i et EF-varemærke, skal datoen og nummeret på den internationale registrering indføres i registret.
2. Datoen og nummeret på en international registrering, der er baseret på et EF-varemærke, skal indføres i registret.
Artikel 144
Begæring om 'territorial udstrækning' fremsat efter den internationale registrering
En begæring om territorial udstrækning - jf. artikel 3ter, stk. 2, i Madrid-protokollen - der fremsættes efter den internationale registrering, kan indgives via Harmoniseringskontoret. Begæringen indgives på det sprog, hvorpå den internationale ansøgning er affattet i henhold til artikel 142.
Artikel 145
Internationale gebyrer
Gebyrer, der skal erlægges til Det Internationale Bureau i henhold til Madrid-protokollen, skal indbetales direkte til bureauet.
TREDJE AFDELING INTERNATIONAL REGISTRERING, HVOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB ER DESIGNERET
Artikel 146
Virkninger af international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret
1. Enhver international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, skal fra registreringsdatoen, jf. artikel 3, stk. 4, i Madrid-protokollen, eller fra den dato, hvor Det Europæiske Fællesskab efterfølgende blev designeret, jf. artikel 3ter, stk. 2, i Madrid-protokollen, have den samme virkning som en EF-varemærkeansøgning.
2. Hvis der ikke er meddelt afslag, jf. artikel 5, stk. 1 og 2, i Madrid-protokollen, eller dersom et afslag er blevet tilbagekaldt, har den internationale registrering af et varemærke, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, samme virkning - regnet fra den under stk. 1 nævnte dato - som registreringen af et EF-varemærke.
3. Med henblik på anvendelsen af artikel 9, stk. 3, gælder, at en bekendtgørelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 147, stk. 1, i forbindelse med en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, træder i stedet for en bekendtgørelse af en EF-varemærkeansøgning, og at en bekendtgørelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, træder i stedet for en bekendtgørelse af registreringen af et EF-varemærke.
Artikel 147
Bekendtgørelse
1. Harmoniseringskontoret skal bekendtgøre registreringsdatoen for et varemærke, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, jf. artikel 3, stk. 4, i Madrid-protokollen, eller den dato, hvor Det Europæiske Fællesskab efterfølgende er blevet designeret, jf. artikel 3ter, stk. 2, i Madrid-protokollen, og bekendtgøre, hvilket sprog der er benyttet i den internationale ansøgning, og hvilket andet sprog ansøgeren har anført, samt bekendtgøre det internationale registreringsnummer og den dato, hvor en sådan registrering er blevet bekendtgjort i den tidende, som Det Internationale Bureau offentliggør, og det skal bekendtgøre en kopi af varemærket samt numrene på de klasser af vare- og tjenesteydelser, som ansøgningen om beskyttelse vedrører.
2. Er der ikke blevet meddelt afslag på beskyttelse af en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, jf. artikel 5, stk. 1 og 2, i Madrid-protokollen, eller hvis et afslag er blevet tilbagekaldt, skal Harmoniseringskontoret bekendtgøre dette sammen med det internationale registreringsnummer og i givet fald den dato, hvor en sådan registrering er blevet bekendtgjort i den tidende, som Det Internationale Bureau offentliggør.
Artikel 148
Anciennitet
1. Ansøgere om en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, kan i den internationale ansøgning påberåbe sig den anciennitet, der knytter sig til et ældre varemærke, der er registreret i en medlemsstat, herunder et varemærke, der er registreret i Benelux-landene, eller til et ældre varemærke, der er registreret i henhold til et internationalt arrangement, der har virkning i en medlemsstat, jf. artikel 34.
2. Indehavere af en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, kan fra den dato, hvor virkningerne af en sådan registrering er bekendtgjort, jf. artikel 147, stk. 2, over for Harmoniseringskontoret påberåbe sig den anciennitet, der knytter sig til et ældre varemærke, der er registreret i en medlemsstat, herunder et varemærke, der er registreret i Benelux-landene, eller til et ældre varemærke, der er registreret i henhold til et internationalt arrangement, der har virkning i en medlemsstat, jf. artikel 35. Harmoniseringskontoret underretter Det Internationale Bureau herom.
Artikel 149
Undersøgelse af absolutte hindringer for registrering
1. Internationale registreringer, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, skal gøres til genstand for en undersøgelse af absolutte hindringer for registrering på samme måde som EF-varemærkeansøgninger.
2. Beskyttelse af en international registrering må ikke afslås, før indehaveren af den internationale registrering har haft lejlighed til at give afkald på eller begrænse beskyttelsen for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende eller har haft lejlighed til at fremkomme med sine bemærkninger.
3. Afslag på beskyttelse træder i stedet for afslag på en EF-varemærkeansøgning.
4. Dersom beskyttelse af en international registrering afslås ved en endelig afgørelse i henhold til denne artikel, eller dersom indehaveren af den internationale registrering har givet afkald på beskyttelse for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende, jf. stk. 2, tilbagebetaler Harmoniseringskontoret indehaveren af den internationale registrering en del af det individuelle gebyr, der fastsættes i henhold til gennemførelsesforordningen.
Artikel 150
Søgning
1. Når Harmoniseringskontoret har modtaget en meddelelse om en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, udarbejder det en EF-søgningsrapport, jf. artikel 39, stk. 1.
2. Så snart Harmoniseringskontoret har modtaget en meddelelse om en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, sender det en genpart heraf til den centrale myndighed for industriel ejendomsret i hver af de medlemsstater, der har meddelt Harmoniseringskontoret, at de vil foretage søgning i egne varemærkeregistre, jf. artikel 39, stk. 2.
3. Artikel 39, stk. 3, 4 og 5, finder anvendelse med de fornødne tilpasninger.
4. Harmoniseringskontoret underretter indehavere af ældre EF-varemærker eller EF-varemærkeansøgninger, der er nævnt i EF-søgningsrapporten, om, at den internationale registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, er blevet bekendtgjort, jf. artikel 147, stk. 1.
Artikel 151
Indsigelse
1. Der kan over for en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, rejses indsigelse på samme måde som over for en bekendtgjort EF-varemærkeansøgning.
2. Indsigelse skal gøres gældende inden for en frist på tre måneder, som begynder at løbe seks måneder efter bekendtgørelsesdatoen, jf. artikel 147, stk. 1. Indsigelse anses ikke for rejst, før indsigelsesgebyret er blevet betalt.
3. Afslag på beskyttelse træder i stedet for afslag på en EF-varemærkeansøgning.
4. Dersom beskyttelse af en international registrering afslås ved en endelig afgørelse i henhold til denne artikel, eller dersom indehaveren af den internationale registrering - forud for den endelige afgørelse i henhold til denne artikel - har givet afkald på beskyttelse for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende, tilbagebetaler Harmoniseringskontoret indehaveren af den internationale registrering en del af det individuelle gebyr, der fastsættes i henhold til gennemførelsesforordningen.
Artikel 152
Erstatning af et EF-varemærke med en international registrering
Harmoniseringskontoret skal efter anmodning indføre en meddelelse i registret om, at et EF-varemærke anses for erstattet af en international registrering, jf. artikel 4bis i Madrid-protokollen.
Artikel 153
Ugyldiggørelse af virkningerne af en international registrering
1. Virkningerne af en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, kan erklæres for ugyldige.
2. En begæring om ugyldiggørelse af virkningerne af en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, træder i stedet for en begæring om, at et EF-varemærke erklæres fortabt, jf. artikel 50, eller ugyldigt, jf. artikel 51 og artikel 52.
Artikel 154
Omdannelse af designering af Det Europæiske Fællesskab via en international registrering til en national varemærkeansøgning eller til designering af medlemsstaterne
1. Dersom designering af Det Europæiske Fællesskab via en international registrering er blevet afslået eller ikke længere har virkning, kan indehaveren af den internationale registrering anmode om, at designeringen af Det Europæiske Fællesskab omdannes:
a) til en national varemærkeansøgning, jf. artikel 108-110, eller
b) til designering af en medlemsstat, der er part i Madrid-protokollen eller Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemærker, der blev vedtaget i Madrid den 14. april 1891, som revideret og ændret (i det følgende benævnt 'Madrid-arrangementet'), såfremt det på den dato, hvor anmodningen om omdannelse fremsættes, er muligt at designere denne medlemsstat direkte på grundlag af Madrid-protokollen eller Madrid-arrangementet. Artikel 108-110 finder anvendelse.
2. En national varemærkeansøgning eller en designering af en medlemsstat, der er part i Madrid-protokollen eller Madrid-arrangementet, som er resultatet af omdannelse af en designering af Det Europæiske Fællesskab via en international registrering, får virkning i den pågældende medlemsstat fra datoen for den internationale registrering, jf. artikel 3, stk. 4, i Madrid-protokollen, eller fra den dato, hvor beskyttelsen blev udstrakt til at omfatte Det Europæiske Fællesskab, jf. artikel 3ter, stk. 2, i Madrid-protokollen, hvis udstrækningen fandt sted efter den internationale registrering, eller fra den prioritetsdato, der er tillagt denne registrering, og i givet fald med den varemærkeanciennitet i vedkommende stat, der påberåbes i henhold til artikel 148.
3. En begæring om omdannelse skal bekendtgøres.
Artikel 155
Brug af et internationalt registreret varemærke
Med henblik på anvendelsen af artikel 15, stk. 1, artikel 43, stk. 2, artikel 50, stk. 1, litra a), og artikel 56, stk. 2, træder bekendtgørelsesdatoen, jf. artikel 147, stk. 2, i stedet for registreringsdatoen ved fastsættelsen af den dato, fra hvilken der skal gøres reel brug inden for Fællesskabet af det internationalt registrerede varemærke, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret.
Artikel 156
Omdannelse
1. Med forbehold af stk. 2 finder de bestemmelser, der gælder for EF-varemærkeansøgninger anvendelse med de fornødne tilpasninger på begæringer om en international registrerings omdannelse til en EF-varemærkeansøgning, jf. artikel 9quinquies i Madrid-protokollen.
2. Dersom en begæring om omdannelse vedrører en international registrering, hvor Det Europæiske Fællesskab er designeret, og som har været genstand for bekendtgørelse, jf. artikel 147, stk. 2, finder artikel 38-43 ikke anvendelse."
4) Afsnit XIII bliver til afsnit XIV.
5) Artikel 140, 141, 142 og 143 får følgende nye numre:
artikel 140 bliver til artikel 157
artikel 141 bliver til artikel 158
artikel 142 bliver til artikel 159
artikel 143 bliver til artikel 160.
6) Henvisningen til artikel 140 i artikel 26, stk. 3, skal erstattes med en henvisning til artikel 157.
7) Henvisningen til artikel 141 i artikel 139, stk. 3, og i artikel 140, stk. 3, erstattes med en henvisning til artikel 158.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på den dato, hvor Madrid-protokollen træder i kraft for Det Europæiske Fællesskabs vedkommende. Datoen for denne forordnings ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 27. oktober 2003.
A Tanács 1992/2003/EK rendelete
(2003. október 27.)
a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK rendeletnek az Európai Közösségnek a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyvhöz való csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel:
(1) A Szerződés 308. cikkén alapuló 40/94/EK rendelet [4] (a továbbiakban: a közösségi védjegyről szóló rendelet) célja egy olyan piac létrehozása, amely megfelelően működik, és a nemzeti piacokéhoz hasonló feltételeket kínál. Annak érdekében, hogy ilyen piac jöjjön létre, és egyre inkább egységes piaccá váljon, az említett rendelet létrehozta a közösségi védjegyrendszert, amelynek révén a vállalkozások egyetlen eljárási rend keretében az Európai Közösség területének egészére kiterjedő hatályú, egységes oltalmat élvező közösségi védjegyet szerezhetnek.
(2) A védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv létrehozására összehívott diplomáciai értekezlet 1989. június 27-én, Madridban elfogadta a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv).
(3) A Madridi Jegyzőkönyvet azért hozták létre, hogy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1891. április 14-ei - módosított - Madridi Megállapodás (a továbbiakban: a Madridi Megállapodás) [5] alapján működő nemzetközi védjegylajstromozási rendszer néhány új jellemzővel egészüljön ki.
(4) A Madridi Megállapodással összevetve a Madridi Jegyzőkönyv által a 14. cikkben bevezetett egyik fő újítás lehetővé teszi, hogy az olyan kormányközi szervezetek, amelyek regionális hivatallal rendelkeznek a védjegyeknek az adott szervezet területére kiterjedő hatályú lajstromozása céljaira, a Madridi Jegyzőkönyv részeseivé váljanak.
(5) A Madridi Jegyzőkönyv 1995. december 1-jén lépett hatályba, és 1996. április 1-jén kezdte meg működését; a közösségi védjegyrendszer szintén ez utóbbi időpontban kezdte meg működését.
(6) A közösségi védjegyrendszer és a Madridi Jegyzőkönyvvel létrehozott nemzetközi lajstromozási rendszer kiegészítik egymást. Ennélfogva annak érdekében, hogy a vállalkozások élvezhessék a közösségi védjegyek nyújtotta előnyöket a Madridi Jegyzőkönyv segítségével és viszont, lehetővé kell tenni a közösségi védjegybejelentőknek és a közösségi védjegyjogosultaknak, hogy nemzetközi oltalmat szerezhessenek védjegyeikre a Madridi Jegyzőkönyv alapján benyújtott nemzetközi bejelentés révén, ugyanakkor lehetővé kell tenni azt is, hogy a Madridi Jegyzőkönyv alapján -- nemzetközi úton -- lajstromozott védjegyek jogosultjai a közösségi védjegyrendszerben védjegyeikre oltalmat igényelhessenek.
(7) A közösségi védjegyrendszer és a Madridi Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi lajstromozási rendszer közötti kapcsolat megteremtése előmozdítja továbbá a gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődését, kiküszöböli a verseny torzulását, költséghatékony, valamint fokozza a belső piac integrációját és annak működését. A Közösség csatlakozása a Madridi Jegyzőkönyvhöz tehát a közösségi védjegyrendszer egyre vonzóbbá válásához szükséges.
(8) Az említett okok miatt a Tanács a Bizottság javaslata [6] alapján eljárva jóváhagyta a Madridi Jegyzőkönyvet, és felhatalmazta a Tanács elnökét, hogy helyezze letétbe a csatlakozási okiratot a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) főigazgatójánál azzal a nappal, amelyen a Tanács elfogadja az Európai Közösségnek a Madridi Jegyzőkönyvhöz való csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket. Ezeket az intézkedéseket e rendelet tartalmazza.
(9) Ezeket az intézkedéseket a közösségi védjegyről szóló rendeletben kell elhelyezni "A védjegyek nemzetközi lajstromozása" címet viselő új címmel történő kiegészítése útján. Ezért e javaslat jogalapja megegyezik a közösségi védjegyről szóló rendelet jogalapjával, azaz a Szerződés 308. cikkével.
(10) Szükséges továbbá megállapítani a nemzetközi bejelentéseknek a WIPO Nemzetközi Irodájához a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) útján történő benyújtására vonatkozó szabályokat.
(11) Ha a közösségi védjegybejelentésre alapított nemzetközi bejelentést nem a Madridi Jegyzőkönyv által a nemzetközi bejelentés benyújtására előírt nyelven nyújtják be, a Hivatal megteszi a szükséges intézkedéseket az árujegyzéknek a bejelentő által megjelölt nyelvre történő lefordítására annak érdekében, hogy biztosítható legyen a bejelentésnek az elsőbbség megtartásával történő továbbítása a Nemzetközi Irodához.
(12) Sem a Madridi Jegyzőkönyv, sem pedig a Madridi Jegyzőkönyvhöz kapcsolódó Végrehajtási Szabályzat nem tartalmaz rendelkezéseket abban a kérdésben, hogy a Hivatal milyen nyelvi előírásokat kövessen a nemzetközi bejelentés vagy a nemzetközi lajstromozás intézése során.
(13) Végül, az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos szabályoknak és eljárásoknak elvben meg kell egyezniük azokkal a szabályokkal és eljárásokkal, amelyek a közösségi védjegybejelentésekre és a védjegyek közösségi oltalmára vonatkoznak. Ennek az elvnek megfelelően az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozást a feltétlen kizáró okok alapján történő vizsgálatnak és a közösségi védjegylajstromban, valamint az olyan tagállamok védjegylajstromaiban történő kutatásnak kell alávetni, amelyek közölték a Hivatallal az ilyen kutatás végzésére irányuló döntésüket, és azokkal szemben ugyanúgy felszólalásnak van helye, mint a meghirdetett közösségi védjegyekkel szemben. Hasonlóan, az Európai Közösségre kiterjedő nemzetközi védjegy használatára és törlésére ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint a közösségi védjegyére. Továbbá, az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás átalakítható nemzeti védjegybejelentéssé vagy a Madridi Jegyzőkönyvben vagy a Madridi Megállapodásban részes tagállamokat megjelölő bejelentéssé, ha a nemzetközi lajstromozásból eredő, az Európai Közösségre kiterjedő oltalmat elutasítják, vagy az megszűnik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 40/94/EK rendelet szövege a következőképpen módosul:
1. A 8. cikk (2) bekezdésének a) albekezdése a következő alponttal egészül ki:
"iv. nemzetközi megállapodás alapján a Közösségre kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy;"
2. A 134. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
"(3) Az egyéb bevételi források sérelme nélkül a bevételek fedezetéül a díjrendelet alapján fizetendő díjak teljes összege, a Madridi Jegyzőkönyv alapján az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozások után fizetendő -- a 140. cikkben említett -- díjak teljes összege, a Madridi Jegyzőkönyv szerződő felei részére teljesített egyéb kifizetések, valamint az Európai Közösségek költségvetése Bizottságra vonatkozó fejezetének külön címében szereplő, szükséges mértékű támogatás szolgálnak."
3. A szöveg a XII. cím után a következő címmel egészül ki:
"XIII. CÍM
A VÉDJEGYEK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSA
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
140. cikk
A rendelkezések alkalmazása
Ha e cím eltérően nem rendelkezik, e rendeletet és a 158. cikk alapján e rendelet végrehajtására elfogadott rendeletet kell alkalmazni a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyv (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv) alapján benyújtott, közösségi védjegybejelentésre vagy közösségi védjegyre alapított nemzetközi bejelentésekre (a továbbiakban: nemzetközi bejelentés), valamint a védjegy Európai Közösségre kiterjedő oltalmának a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája (a továbbiakban: Nemzetközi Iroda) által vezetett nemzetközi lajstromba (a továbbiakban: nemzetközi lajstrom) történő bejegyzésére.
2. FEJEZET
NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁS KÖZÖSSÉGI VÉDJEGYBEJELENTÉS ÉS KÖZÖSSÉGI VÉDJEGY ALAPJÁN
141. cikk
A nemzetközi bejelentés benyújtása
(1) A Madridi Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti -- közösségi védjegybejelentésre vagy közösségi védjegyre alapított -- nemzetközi bejelentést a Hivatalhoz kell benyújtani.
(2) Ha a nemzetközi bejelentést a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozását megelőzően nyújtják be, a bejelentőnek utalnia kell arra, hogy a nemzetközi lajstromozást a közösségi védjegybejelentés vagy a közösségi védjegy alapján kéri-e. Ha a nemzetközi lajstromozást a közösségi védjegy lajstromozásától függően kérik, a nemzetközi bejelentés Hivatalhoz való beérkezése napjának a közösségi védjegy lajstromozásának napját kell tekinteni.
142. cikk
A nemzetközi bejelentés alaki és tartalmi kellékei
(1) A nemzetközi bejelentést az Európai Közösség hivatalos nyelveinek egyikén kell benyújtani a Hivatal által rendelkezésre bocsátott formanyomtatványon. A bejelentőnek a nemzetközi bejelentés benyújtásakor tett eltérő rendelkezése hiányában a Hivatal a kapcsolatot a formanyomtatvány szerinti bejelentésben használt nyelven tartja a bejelentővel.
(2) Ha a nemzetközi bejelentést olyan nyelven nyújtják be, amely nem a Madridi Jegyzőkönyv által meghatározott nyelvek egyike, a bejelentőnek a második nyelvet az említett nyelvek közül kell megjelölnie. A Hivatal ez utóbbi nyelven továbbítja a nemzetközi bejelentést a Nemzetközi Irodához.
(3) Ha a nemzetközi bejelentést a Madridi Jegyzőkönyvnek a nemzetközi bejelentések benyújtására meghatározott nyelveitől eltérő nyelven nyújtják be, a bejelentő benyújthatja az árujegyzék arra a nyelvre történő fordítását, amelyen a nemzetközi bejelentést a (2) bekezdés alapján továbbítják a Nemzetközi Irodához.
(4) A Hivatal a nemzetközi bejelentést haladéktalanul továbbítja a Nemzetközi Irodához.
(5) A nemzetközi bejelentés benyújtásáért a Hivatalhoz díjat kell fizetni. A 141. cikk (2) bekezdésének második mondatában említett esetben a díj a közösségi védjegy lajstromozásának napján esedékes. Az előírt díj megfizetéséig a bejelentés nem tekinthető benyújtottnak.
(6) A nemzetközi bejelentésnek meg kell felelnie a 157. cikkben említett végrehajtási rendeletben megállapított feltételeknek.
143. cikk
Az ügyiratokba és a lajstromba történő bejegyzés
(1) A közösségi védjegybejelentésre alapított nemzetközi lajstromozás napját és a lajstromszámot a bejelentés ügyirataiban fel kell jegyezni. Ha a bejelentés alapján a közösségi védjegyet lajstromozzák, a nemzetközi lajstromozás napját és a lajstromszámot be kell jegyezni a lajstromba.
(2) A közösségi védjegyre alapított nemzetközi lajstromozás napját és a lajstromszámot a lajstromba be kell jegyezni.
144. cikk
A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztése iránti kérelem
A Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése szerinti, a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztése iránti kérelem benyújtható a Hivatal útján. A kérelmet azon a nyelven kell benyújtani, amelyen a nemzetközi bejelentést a 142. cikk szerint benyújtották.
145. cikk
Nemzetközi díjak
A Nemzetközi Irodához a Madridi Jegyzőkönyv alapján fizetendő díjakat közvetlenül a Nemzetközi Irodához kell megfizetni.
3. FEJEZET
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET MEGJELÖLŐ BEJELENTÉS ALAPJÁN TÖRTÉNŐ NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁS
146. cikk
Az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás hatálya
(1) Az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozásnak -- a Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése, illetve a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom Európai Közösségre történő utólagos kiterjesztésének a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott napjától -- ugyanaz a hatálya, mint a közösségi védjegybejelentésnek.
(2) Ha a Madridi Jegyzőkönyv 5. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem közöltek elutasításról szóló értesítést, vagy az ilyen elutasítást visszavonták, az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozással az (1) bekezdésben említett naptól kezdődően ugyanolyan hatályú oltalom keletkezik, mint a megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozásával.
(3) A 9. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a közösségi védjegybejelentés meghirdetésén az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás adatainak a 147. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetését, a közösségi védjegy lajstromozásának meghirdetésén pedig a 147. cikk (2) bekezdése szerinti meghirdetést kell érteni.
147. cikk
Meghirdetés
(1) A Hivatal meghirdeti az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti napját, illetve az utólagos kiterjesztés Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése szerinti napját, a nemzetközi bejelentés benyújtásának nyelvét és a bejelentő által megjelölt második nyelvet, a nemzetközi lajstromszámot és a lajstromozásnak a Nemzetközi Iroda hivatalos lapjában való közzétételének napját, a megjelölést és az igényelt áruosztályok számát.
(2) Ha a Madridi Jegyzőkönyv 5. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem közöltek értesítést az Európai Közösségre kiterjedő oltalom elutasításáról, vagy az elutasítást visszavonták, a Hivatal a nemzetközi lajstromszámmal együtt ezt a tényt és -- indokolt esetben -- az ilyen lajstromozás Nemzetközi Iroda hivatalos lapjában való közzététele napját meghirdeti.
148. cikk
Szenioritás
(1) Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi bejelentés bejelentője a nemzetközi bejelentésben - a 34. cikknek megfelelően - igényelheti a tagállamok valamelyikében lajstromozott korábbi védjegy - ideértve a Benelux-államokban vagy nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyet is - szenioritását.
(2) Az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás jogosultja a lajstromozás 147. cikk (2) bekezdése szerinti meghirdetése napjától kezdődően - a 35. cikknek megfelelően - a Hivatalnál igényelheti a tagállamok valamelyikében lajstromozott korábbi védjegy - ideértve a Benelux-államokban vagy nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyet is - szenioritását. A Hivatal erről megfelelően értesíti a Nemzetközi Irodát.
149. cikk
A feltétlen kizáró okok alapján történő vizsgálat
(1) Az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozást a közösségi védjegybejelentésekkel azonos módon feltétlen kizáró okok alapján történő vizsgálatnak kell alávetni.
(2) A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom elutasítása előtt lehetőséget kell adni a nemzetközi lajstromozás jogosultjának arra, hogy az Európai Közösségre kiterjedő oltalomról lemondjon, azt korlátozza, illetve észrevételeit előterjessze.
(3) A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom elutasítása a közösségi védjegybejelentés elutasításának helyébe lép.
(4) Ha e cikk alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalmat jogerős határozattal elutasítják, vagy a nemzetközi lajstromozás jogosultja a (2) bekezdés alapján lemondott -- a nemzetközi lajstromozásból eredő -- az Európai Közösségre kiterjedő oltalomról, a Hivatal visszatéríti a nemzetközi lajstromozás jogosultjának a végrehajtási rendeletben megállapított egyedi díjat.
150. cikk
Kutatás
(1) Ha a Hivatalt értesítik arról, hogy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom kiterjed az Európai Közösségre, közösségi kutatási jelentést készít a 39. cikk (1) bekezdésének megfelelően.
(2) Ha a Hivatalt értesítik arról, hogy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom kiterjed az Európai Közösségre, a Hivatal annak másolatát haladéktalanul megküldi minden olyan tagállam központi iparjogvédelmi hivatala részére, amely a 39. cikk (2) bekezdésének megfelelően a Hivatallal közölte, hogy saját védjegylajstroma alapján kutatást végez.
(3) A 39. cikk (3), (4) és (5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(4) Az Európai Közösségre kiterjedő oltalom 147. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetéséről a Hivatal értesíti a közösségi kutatási jelentésben megjelölt korábbi közösségi védjegyek és közösségi védjegybejelentések jogosultjait.
151. cikk
Felszólalás
(1) Az Európai Közösségre kiterjedő oltalommal szemben -- a meghirdetett közösségi védjegybejelentésekkel azonos módon -- felszólalásnak van helye.
(2) A felszólalást a 147. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetés napjától számított hat hónapos határidő lejártát követő három hónapon belül kell benyújtani. A felszólalást nem lehet szabályszerűen benyújtottnak tekinteni mindaddig, amíg a felszólalás díját meg nem fizetik.
(3) A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom elutasítása a közösségi védjegybejelentés elutasításának helyébe lép.
(4) Ha e cikk alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalmat jogerős határozattal elutasítják, vagy a nemzetközi lajstromozás jogosultja e cikk alapján a határozat jogerőre emelkedését megelőzően lemondott - a nemzetközi lajstromozásból eredő - Európai Közösségre kiterjedő oltalomról, a Hivatal visszatéríti a nemzetközi lajstromozás jogosultjának a végrehajtási rendeletben megállapított egyedi díjat.
152. cikk
A közösségi védjegy helyébe lépő nemzetközi lajstromozás
A Hivatal kérelemre a lajstromba bejegyzi, hogy a közösségi védjegy helyébe a Madridi Jegyzőkönyv 4bis cikke szerinti nemzetközi lajstromozás lépett.
153. cikk
A nemzetközi lajstromozás érvénytelenítése
(1) Az Európai Közösségre kiterjedően lajstromozott nemzetközi védjegy tekintetében érvénytelenítésnek van helye.
(2) Az 50. cikk szerinti megszűnés-megállapítási kérelmen, illetve az 51. és 52. cikk szerinti törlési kérelmen az Európai Közösségre kiterjedően lajstromozott nemzetközi védjegy törlése iránti kérelmet kell érteni.
154. cikk
Az Európai Közösséget megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozás átalakítása nemzeti védjegybejelentéssé vagy a tagállamokat megjelölő bejelentéssé
(1) Ha a nemzetközi lajstromozásból eredő, az Európai Közösségre kiterjedő oltalmat elutasítják, vagy a nemzetközi védjegyet érvénytelenítik, a nemzetközi lajstromozás jogosultja kérheti az Európai Közösségre kiterjedő nemzetközi lajstromozás átalakítását
a) nemzeti védjegybejelentéssé a 108-110. cikkeknek megfelelően, vagy
b) a Madridi Jegyzőkönyvben vagy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1891. április 14-én, Madridban elfogadott - felülvizsgált és módosított - Madridi Megállapodásban (a továbbiakban: a Madridi Megállapodás) részes tagállamot megjelölő bejelentéssé, feltéve, hogy az átalakítás iránti kérelem benyújtásának napján a szóban forgó tagállam közvetlenül megjelölhető a Madridi Jegyzőkönyv vagy a Madridi Megállapodás alapján. A 108-110. cikkeket alkalmazni kell.
(2) Az Európai Közösségre kiterjedő nemzetközi lajstromozás átalakításából származó nemzeti védjegybejelentés vagy a Madridi Jegyzőkönyvben vagy a Madridi Megállapodásban részes tagállamot megjelölő bejelentés bejelentési napjának az érintett tagállam tekintetében a nemzetközi lajstromozás Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti napja vagy az oltalom - nemzetközi lajstromozást követő - utólagos kiterjesztésének a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése szerinti napja, illetve az elsőbbség napja számít, és - ha ez alkalmazható - azt megilleti a 148. cikknek megfelelően a szóban forgó állam védjegye alapján igényelt szenioritás.
(3) Az átalakítás iránti kérelmet meg kell hirdetni.
155. cikk
A nemzetközi védjegy használata
A 15. cikk (1) bekezdésének, a 43. cikk (2) bekezdésének, az 50. cikk (1) bekezdése a) albekezdésének és az 56. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a lajstromozás napján a 147. cikk (2) bekezdése szerinti meghirdetés napját kell érteni az Európai Közösségre kiterjedő nemzetközi védjegy Közösségben történő tényleges használatának kezdete szempontjából.
156. cikk
Átalakítás
(1) A (2) bekezdés kivételével a közösségi védjegybejelentésekre vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell a nemzetközi lajstromozásnak a Madridi Jegyzőkönyv 9quinquies cikke alapján közösségi védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelmekre.
(2) Ha az átalakítás iránti kérelmet az Európai Közösségre kiterjedő olyan nemzetközi lajstromozás tekintetében nyújtották be, amely adatainak meghirdetésére a 147. cikk (2) bekezdése alapján sor került, a 38-43. cikkek nem alkalmazhatók."
4. A XIII. cím számozása XIV. címre változik.
5. A 140., 141., 142. és 143. cikk számozása a következőképpen módosul:
A 140. cikk számozása 157. cikkre változik
A 141. cikk számozása 158. cikkre változik
A 142. cikk számozása 159. cikkre változik
A 143. cikk számozása 160. cikkre változik.
6. A 26. cikk (3) bekezdésében a 140. cikkre való hivatkozás helyébe a 157. cikkre való hivatkozás lép.
7. A 139. cikk (3) bekezdésében és a 140. cikk (3) bekezdésében a 141. cikkre való hivatkozás helyébe a 158. cikkre való hivatkozás lép.
2. cikk
Ez a rendelet azon a napon lép hatályba, amelyen a Madridi Jegyzőkönyv hatályba lép az Európai Közösség vonatkozásában. E rendelet hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2003. október 27-én.