KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 14. juni 2006
om visse overgangsforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab i Fællesskabet
(meddelt under nummer K(2006) 2402)
(EØS-relevant tekst)
(2006/416/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (1), særlig artikel 66, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Aviær influenza er en alvorlig, yderst smitsom sygdom hos fjerkræ og andre fugle, som forårsages af forskellige virustyper tilhørende den meget store virusfamilie af såkaldte Influenzaviridae. Aviær influenza-vira kan desuden spredes til pattedyr, og således også til mennesker, normalt efter direkte kontakt med inficerede fugle. Den sundhedsrisiko, der udgøres af de såkaldt lavpatogene aviær influenza-vira (LPAI-vira), må på grundlag af den viden, vi ligger inde med i dag, vurderes at være mindre end risikoen ved højpatogene aviær influenza-vira (HPAI), som opstår ved mutation af bestemte LPAI-vira.
(2)
Ved Rådets direktiv 92/40/EØF af 19. maj 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza (2) blev der fastsat fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza forårsaget af HPAI-vira med det formål at sikre beskyttelsen af dyresundheden og bidrage til udviklingen af fjerkræsektoren.
(3)
Der er foretaget en gennemgribende revurdering af foranstaltningerne i direktiv 92/40/EØF på grundlag af den seneste videnskabelige viden om de risici, aviær influenza udgør for dyrs og menneskers sundhed, udviklingen af nye laboratorieundersøgelser og vacciner samt de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den senere tids udbrud af denne sygdom i både Fællesskabet og tredjelande. Revurderingen medførte, at direktiv 92/40/EØF blev ophævet og erstattet af direktiv 2005/94/EF. I henhold til direktiv 2005/94/EF skal medlemsstaterne gennemføre dets bestemmelser i national ret senest den 1. juli 2007.
(4)
Indtil direktiv 2005/94/EF er blevet gennemført af medlemsstaterne, og som følge af den nuværende verdensomspændende sygdomssituation med hensyn til aviær influenza er det nødvendigt at fastsætte overgangsforanstaltninger, der skal anvendes på bedrifter, hvor der er mistanke om eller bekræftede udbrud af aviær influenza forårsaget af HPAI-vira hos fjerkræ og andre fugle i fangenskab.
(5)
Overgangsforanstaltningerne i denne beslutning bør gøre det muligt for medlemsstaterne på en fleksibel måde at vedtage sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der står i forhold til målene, sådan at der tages hensyn til de forskellige risikoniveauer, de respektive virusstammer repræsenterer, samt de pågældende foranstaltningers sandsynlige sociale og økonomiske virkninger for landbrugssektoren og andre berørte sektorer, samtidig med at det sikres, at det er de optimale foranstaltninger, der træffes i hvert enkelt sygdomsscenario.
(6)
Af hensyn til klarheden og sammenhængen i fællesskabslovgivningen bør overgangsforanstaltningerne i denne beslutning tage hensyn til sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne foreskrevet i direktiv 2005/94/EF, og definitionerne i direktiv 2005/94/EF bør også finde anvendelse i denne beslutning.
(7)
Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Ved denne beslutning fastsættes der overgangsforanstaltninger, der skal anvendes i en medlemsstat, hvor der er mistanke om eller bekræftede udbrud af aviær influenza forårsaget af højpatogene aviær influenza-vira (HPAI-vira) hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab.
2. Uden at det berører de foranstaltninger, der skal anvendes på bedrifter og i beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til direktiv 92/40/EØF, anvendes de foranstaltninger, der er foreskrevet i denne beslutning, af de medlemsstater, der ikke fuldt ud har gennemført de bestemmelser i direktiv 2005/94/EF, som denne beslutning vedrører.
Artikel 2
Anmeldelser
1. Medlemsstaterne påser, at mistanke om og forekomst af HPAI obligatorisk og omgående anmeldes til den kompetente myndighed.
2. Medlemsstaterne anmelder resultaterne af overvågning med hensyn til højpatogen aviær influenza-virus hos pattedyr og underretter straks Kommissionen om positive fund, som overvågningen har resulteret i.
Artikel 3
Foranstaltninger på bedrifter, hvor der er mistanke om udbrud
1. Ved mistanke om udbrud iværksætter den kompetente myndighed omgående en undersøgelse med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af aviær influenza og sætter bedriften under offentlig overvågning.
Den kompetente myndighed påser ligeledes, at de i stk. 2 og 3 fastsatte foranstaltninger gennemføres.
2. Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres for bedriften:
a)
der foretages en optælling af fjerkræ, andre fugle i fangenskab samt alle husdyr af pattedyrklassen eller eventuelt et skøn over antallet opdelt efter fjerkrætype eller art, hvis der er tale om andre fugle i fangenskab
b)
der udarbejdes en liste opdelt efter de relevante kategorier over det omtrentlige antal fjerkræ, andre fugle i fangenskab samt alle husdyr af pattedyrklassen, der allerede er syge eller døde eller potentielt vil blive inficeret på bedriften; denne liste ajourføres dagligt, så længe mistanken om udbrud foreligger, i overensstemmelse med antallet af æg, der udklækkes, og dyr, der fødes eller dør, og forevises efter anmodning for den kompetente myndighed
c)
alt fjerkræ og andre fugle i fangenskab anbringes i en bygning på bedriften og forbliver der. Hvis dette ikke er praktisk muligt, eller hvis deres velfærd er truet, skal de lukkes inde andetsteds på den samme bedrift, så de ikke kommer i kontakt med andet fjerkræ eller andre fugle i fangenskab på andre bedrifter. Der træffes alle rimelige foranstaltninger til at begrænse deres kontakt med vilde fugle mest muligt
d)
flytning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab til og fra bedriften forbydes
e)
det forbydes at flytte kroppe af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, fjerkrækød, herunder slagtebiprodukter, (»fjerkrækød«), fjerkræfoder (»foder«), redskaber, materialer, affald, gødning/gødningsklatter fra fjerkræ eller andre fugle i fangenskab (»gødning«), gylle, brugt strøelse eller andet, der kan tænkes at kunne overføre aviær influenza, fra bedriften uden tilladelse fra den kompetente myndighed, og der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger for at begrænse risikoen for spredning af aviær influenza til et minimum
f)
flytning af æg fra bedriften forbydes
g)
flytning af personer, husdyr af pattedyrklassen, køretøjer og udstyr til eller fra bedriften må kun ske på de betingelser, der fastsættes af den kompetente myndighed, og med dennes tilladelse.
h)
der anvendes passende desinfektionsmidler ved ind- og udgangene til de bygninger, hvori der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og ved bedriftens ind- og udgange i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.
3. Den kompetente myndighed påser, at der gennemføres en epidemiologisk undersøgelse.
4. Uanset stk. 1 kan den kompetente myndighed bestemme, at der skal indgives prøver i andre tilfælde. Den kompetente myndighed kan i så fald gå videre uden at vedtage nogle af eller alle de i stk. 2 fastsatte foranstaltninger.
Artikel 4
Dispensation fra visse af foranstaltningerne på bedrifter, hvor der er mistanke om udbrud
1. Den kompetente myndighed kan på grundlag af en risikovurdering og under hensyntagen til de trufne forholdsregler samt bestemmelsesstedet for de fugle og produkter, der skal flyttes, dispensere fra de i artikel 3, stk. 2, litra c)-e), fastsatte foranstaltninger.
2. Den kompetente myndighed kan ligeledes dispensere fra de i artikel 3, stk. 2, litra h), fastsatte foranstaltninger, hvis der er tale om andre fugle i fangenskab, som holdes på en ikke-erhvervsdrivende bedrift.
3. Den kompetente myndighed kan uanset artikel 3, stk. 2, litra f), tillade, at æg:
a)
sendes direkte til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (3) og håndteres og behandles i overensstemmelse med kapitel XI i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (4), sådanne tilladelser gives af den kompetente myndighed på de betingelser, der er fastsat i bilag III til direktiv 2005/94/EF, eller
b)
bortskaffes.
Artikel 5
Varigheden af foranstaltningerne på bedrifter, hvor der er mistanke om udbrud
De foranstaltninger, der i henhold til artikel 3 skal gennemføres for bedrifter ved mistanke om udbrud, fortsættes, indtil den kompetente myndighed finder det godtgjort, at mistanken om aviær influenza på bedriften er blevet afkræftet.
Artikel 6
Supplerende foranstaltninger på grundlag af en epidemiologisk undersøgelse
1. Den kompetente myndighed kan på grundlag af de foreløbige resultater af en epidemiologisk undersøgelse iværksætte de i stk. 2, 3 og 4 fastsatte foranstaltninger, navnlig hvis bedriften ligger i et område med en høj fjerkræbesætningstæthed.
2. Der kan indføres midlertidige restriktioner for flytninger af fjerkræ, andre fugle i fangenskab og æg samt flytning af køretøjer, der anvendes i fjerkræsektoren, i et afgrænset område eller i hele medlemsstaten.
Sådanne restriktioner kan udvides til også at omfatte flytninger af husdyr af pattedyrklassen, men må i så fald højst gælde i 72 timer, medmindre en forlængelse kan begrundes.
3. De i artikel 7 fastsatte foranstaltninger kan anvendes for bedriften.
Hvis forholdene tillader det, kan anvendelsen af disse foranstaltninger dog begrænses til kun at omfatte det fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, der mistænkes for at være inficeret, og dettes respektive produktionsenheder.
Der udtages prøver af fjerkræet/de andre fugle i fangenskab, hvis de aflives med henblik på at bekræfte eller udelukke mistanken om udbrud.
4. Der kan oprettes en midlertidig kontrolzone omkring den pågældende bedrift, og nogle af eller alle de i artikel 3, stk. 2, fastsatte foranstaltninger iværksættes i det fornødne omfang for bedrifterne i denne zone.
Artikel 7
Foranstaltninger på bedrifter, hvor der er konstateret udbrud
1. I tilfælde af udbrud af HPAI påser den kompetente myndighed, at de i artikel 3, stk. 2 og 3, samt i stk. 2-9 i nærværende artikel fastsatte foranstaltninger gennemføres.
2. Alt fjerkræ og alle andre fugle i fangenskab på bedriften aflives omgående under offentligt tilsyn. Aflivningen skal foregå på en sådan måde, at der ikke er risiko for spredning af aviær influenza, navnlig under transport.
Medlemsstaterne kan dog give dispensation for visse arter af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, som ikke skal aflives, på grundlag af en vurdering af risikoen for yderligere spredning af aviær influenza.
Den kompetente myndighed kan træffe passende foranstaltninger til at begrænse eventuel spredning af aviær influenza til vilde fugle på bedriften.
3. Alle kroppe og æg på bedriften bortskaffes under offentligt tilsyn.
4. Fjerkræ, som allerede er udklækket af æg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af HPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i artikel 3, stk. 2, fastsatte foranstaltninger, sættes under offentligt tilsyn, og der gennemføres undersøgelser.
5. Så vidt muligt spores og bortskaffes kød af fjerkræ slagtet og æg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af HPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i artikel 3, stk. 2, fastsatte foranstaltninger under offentligt tilsyn.
6. Stoffer, gødning og affald, der kan være kontamineret, såsom foder, destrueres eller underkastes en behandling, der sikrer, at aviær influenza-virusset tilintetgøres, i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
7. Når kroppene er bortskaffet, underkastes de bygninger, hvori dyrene har været holdt, græsningsarealer eller jorder, potentielt kontamineret udstyr samt køretøjer, der har været anvendt til transport af fjerkræet eller de andre fugle i fangenskab samt kroppe, kød, foder, gødning, gylle og strøelse og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer, rengøring og desinfektion i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
8. Andre fugle i fangenskab eller husdyr af pattedyrklassen må ikke komme ind på eller forlade bedriften uden den kompetente myndigheds tilladelse. Denne bestemmelse gælder ikke for husdyr af pattedyrklassen, der kun har adgang til boligarealer til mennesker.
9. I tilfælde af et primærudbrud underkastes virusisolatet laboratorieundersøgelser med henblik på at identificere den genetiske subtype. Virusisolatet indsendes hurtigst muligt til EF-referencelaboratoriet for aviær influenza, jf. artikel 51, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF.
Artikel 8
Dispensation for visse bedrifter
1. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 7, stk. 2, første afsnit, fastsatte foranstaltninger i tilfælde af et udbrud af HPAI i en ikke-erhvervsdrivende bedrift, et cirkus, en zoologisk have, en fuglehandel, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab til videnskabelige formål eller med henblik på bevarelse af truede arter eller af officielt registrerede sjældne racer af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen i fare.
2. Hvor der dispenseres i henhold til stk. 1, påser den kompetente myndighed, at det fjerkræ og de andre fugle i fangenskab, der er omfattet af dispensationen:
a)
anbringes i en bygning på bedriften og forbliver der. Hvis dette ikke er praktisk muligt, eller hvis deres velfærd er truet, lukkes de inde andetsteds på den samme bedrift, så de ikke kommer i kontakt med fjerkræ eller andre fugle i fangenskab på andre bedrifter. Der træffes alle rimelige foranstaltninger til at begrænse deres kontakt med vilde fugle mest muligt
b)
underkastes yderligere overvågning og test i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser og ikke flyttes, før laboratorieundersøgelserne viser, at det/de ikke længere udgør en væsentlig risiko for yderligere spredning af HPAI, og
c)
ikke flyttes fra oprindelsesbedriften, undtagen med henblik på slagtning eller flytning til en anden bedrift:
i)
i samme medlemsstat i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser eller
ii)
i en anden medlemsstat, hvis bestemmelsesmedlemsstaten har givet sit samtykke hertil.
3. Uanset forbuddet i stk. 2, litra b), mod flytning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering tillade transport under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger af fjerkræ eller fugle, der ikke kan huses og overvåges på ordentlig vis på oprindelsesbedriften, til en udpeget bedrift i samme medlemsstat, hvor der skal foretages yderligere overvågning og testning under offentlig overvågning, forudsat at en sådan tilladelse ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen i fare.
4. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 7, stk. 5, fastsatte foranstaltninger, så æg kan sendes direkte til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, og håndteres og behandles i overensstemmelse med kapitel XI i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004.
5. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dispensationer, der er givet i henhold til denne bestemmelse.
Artikel 9
Foranstaltninger i tilfælde af udbrud af HPAI i individuelle produktionsenheder
I tilfælde af udbrud af HPAI på en bedrift bestående af to eller flere individuelle produktionsenheder kan den kompetente myndighed for produktionsenheder med fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, hvor der ikke er mistanke om HPAI, dispensere fra de i artikel 7, stk. 2, første afsnit, fastsatte foranstaltninger, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen i fare.
Sådanne dispensationer for to eller flere individuelle produktionsenheder gives kun, hvis embedsdyrlægen under hensyntagen til struktur, størrelse, drift, staldtype, fodringssystem, vandkilde, udstyr, personale og besøgende på stedet finder det godtgjort, at disse enheder er fuldstændig uafhængige af andre produktionsenheder for så vidt angår deres placering og den daglige pasning af det fjerkræ eller de andre fugle i fangenskab, der holdes der.
Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dispensationer, der er givet i henhold til denne bestemmelse.
Artikel 10
Foranstaltninger vedrørende kontaktbedrifter
1. Den kompetente myndighed afgør på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse, hvorvidt en bedrift skal betragtes som kontaktbedrift.
Den kompetente myndighed påser, at de i artikel 3, stk. 2, fastsatte foranstaltninger gennemføres for kontaktbedrifter, indtil forekomsten af HPAI er blevet udelukket.
2. Den kompetente myndighed kan på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse iværksætte de i artikel 7 fastsatte foranstaltninger for kontaktbedrifter, navnlig hvis bedrifterne ligger i et område med en høj fjerkræbesætningstæthed.
Bilag IV til direktiv 2005/94/EF indeholder de hovedkriterier, der skal tages i betragtning ved beslutninger om gennemførelse af de i artikel 7 fastsatte foranstaltninger på kontaktbedrifter.
3. Den kompetente myndighed påser, at der udtages prøver af fjerkræ og andre fugle i fangenskab, når de aflives, med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af HPAI-virus på de pågældende kontaktbedrifter.
4. Den kompetente myndighed påser i forbindelse med bedrifter, hvor fjerkræ eller andre fugle i fangenskab aflives og bortskaffes, og forekomsten af aviær influenza senere bekræftes, at bygninger og potentielt kontamineret udstyr samt køretøjer, der har været anvendt til transport af fjerkræet, de andre fugle i fangenskab samt kroppe, kød, foder, gødning, gylle og strøelse og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer, rengøres og desinficeres i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
Artikel 11
Oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner samt supplerende spærrezoner i tilfælde af udbrud af HPAI
1. Umiddelbart efter et udbrud af HPAI opretter den kompetente myndighed:
a)
en beskyttelseszone med en radius på mindst tre kilometer omkring bedriften
b)
en overvågningszone med en radius på mindst ti kilometer omkring bedriften, beskyttelseszonen iberegnet.
2. Hvis udbruddet af HPAI bekræftes hos andre fugle i fangenskab, der holdes på en ikke-erhvervsdrivende bedrift, i et cirkus, en zoologisk have, en fuglehandel, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes andre fugle i fangenskab til videnskabelige formål eller med henblik på bevaring af truede arter eller officielt registrerede sjældne arter af andre fugle i fangenskab, og hvor der ikke befinder sig fjerkræ, kan den kompetente myndighed i fornødent omfang efter en risikovurdering dispensere fra bestemmelserne i artikel 11-26 om oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner og de foranstaltninger, der skal anvendes dér, hvis en sådan dispensation ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen i fare.
3. Ved oprettelsen af beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til stk. 1 tager den kompetente myndighed som et minimum hensyn til følgende faktorer:
a)
den epidemiologiske undersøgelse
b)
de geografiske forhold, særlig naturlige grænser
c)
andre bedrifters beliggenhed og nærhed og det anslåede antal fjerkræ
d)
flytning af og handel med fjerkræ og andre fugle i fangenskab
e)
de faciliteter og det personale, der er til rådighed til at kontrollere eventuelle flytninger af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, kroppe, gødning og ny eller brugt strøelse inden for beskyttelses- og overvågningszonerne, navnlig hvis det fjerkræ eller de andre fugle i fangenskab, der skal aflives og bortskaffes, skal flyttes fra oprindelsesbedriften.
4. Den kompetente myndighed kan, under hensyntagen til de i stk. 3 omhandlede faktorer, oprette supplerende spærrezoner omkring eller op til beskyttelses- og overvågningszoner.
5. Hvis en beskyttelseszone, en overvågningszone eller en supplerende spærrezone dækker områder i flere medlemsstater, samarbejder de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder om at oprette zonen.
Artikel 12
Foranstaltninger i beskyttelses- og overvågningszonerne
1. Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i beskyttelses- og overvågningszoner:
a)
der etableres procedurer, som gør det muligt at spore hvad som helst, der kan tænkes at ville kunne medføre spredning af aviær influenza-virus, herunder fjerkræ, andre fugle i fangenskab, kød, æg, kroppe, foder, strøelse, personer, der har været i kontakt med inficeret fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og køretøjer med tilknytning til fjerkræsektoren
b)
ejerne pålægges at forelægge alle relevante oplysninger vedrørende fjerkræet eller andre fugle i fangenskab og æg, der flyttes til eller fra bedriften, for den kompetente myndighed på dennes anmodning.
2. Den kompetente myndighed træffer alle rimelige foranstaltninger til at sikre, at alle berørte personer i de beskyttelses- og overvågningszoner, der er omfattet af restriktioner, er fuldt ud opmærksomme på de gældende restriktioner.
Disse oplysninger kan gives i form af advarsler, via medierne, herunder presse og tv, og på enhver anden hensigtsmæssig måde.
3. Den kompetente myndighed kan, hvis epidemiologiske oplysninger eller andre forhold tilsiger det, iværksætte et forebyggende udryddelsesprogram, herunder forebyggende slagtning eller aflivning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab på risikobedrifter og i risikoområder.
4. Medlemsstater, der gennemfører foranstaltningerne i stk. 3, underretter omgående Kommissionen herom.
Artikel 13
Optælling, besøg af embedsdyrlægen og overvågning
Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i beskyttelseszoner:
a)
der foretages hurtigst muligt en optælling af alle bedrifter.
b)
en embedsdyrlæge aflægger hurtigst muligt besøg på alle erhvervsdrivende bedrifter og foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet og de andre fugle i fangenskab, og indsamler om nødvendigt prøver til laboratorieundersøgelser; der føres bog over disse besøg, og resultaterne af besøgene opbevares; en embedsdyrlæge aflægger besøg på ikke-erhvervsdrivende bedrifter, inden beskyttelseszonen ophæves
c)
der iværksættes omgående supplerende overvågning i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser for at klarlægge, om der er sket en yderligere spredning af aviær influenza på de bedrifter, der ligger i beskyttelseszonen.
Artikel 14
Foranstaltninger på bedrifter i beskyttelseszoner
Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres på bedrifter i beskyttelseszoner:
a)
alt fjerkræ og andre fugle i fangenskab anbringes i en bygning på bedriften og forbliver der. Hvis dette ikke er praktisk muligt, eller hvis deres velfærd er truet, lukkes de inde andetsteds på den samme bedrift, så de ikke kommer i kontakt med fjerkræ eller andre fugle i fangenskab på andre bedrifter. Der træffes alle rimelige foranstaltninger til at begrænse deres kontakt med vilde fugle mest muligt
b)
kroppe bortskaffes hurtigst muligt
c)
køretøjer og udstyr, der har været anvendt til transport af levende fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, kød, foder, gødning, gylle og strøelse og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer, rengøres og desinficeres i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
d)
alle dele af køretøjer, som benyttes af personale eller andre personer, der skal ind på eller forlader bedrifter, og som kan formodes at være blevet kontamineret, rengøres og desinficeres i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
e)
fjerkræ, andre fugle i fangenskab og husdyr af pattedyrklassen må ikke komme ind på eller forlade en bedrift uden den kompetente myndigheds tilladelse. Denne bestemmelse gælder ikke for pattedyr, der kun har adgang til boligarealer til mennesker, hvor de:
i)
ikke har nogen kontakt med bedriftens fjerkræ eller andre fugle i fangenskab og
ii)
ikke har adgang til bure eller områder, hvor bedriftens fjerkræ eller andre fugle i fangenskab holdes
f)
enhver stigning i sygeligheden eller dødeligheden og enhver væsentlig produktionsnedgang på bedrifter indberettes omgående til den kompetente myndighed, som gennemfører de relevante undersøgelser i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
g)
personer, der skal ind på eller forlader bedrifter, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza
h)
ejeren fører bog over alle personers besøg på bedriften, med undtagelse af boligarealer, for at lette sygdomsovervågning og -bekæmpelse, og oplysningerne forevises efter anmodning fra den kompetente myndighed. Der skal ikke føres bog over besøgende i zoologiske haver og dyreparker, hvor de ikke har adgang til de områder, hvor fuglene holdes.
Artikel 15
Forbud mod fjernelse eller spredning af brugt strøelse, gødning eller gylle fra bedrifter
Den kompetente myndighed påser, at fjernelse eller spredning af brugt strøelse, gødning eller gylle fra bedrifter i beskyttelseszoner uden myndighedens tilladelse forbydes. Der kan dog gives tilladelse til, at gødning eller gylle under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger flyttes fra en bedrift til et udpeget anlæg til behandling eller til midlertidig opbevaring med henblik på efterfølgende behandling med det formål at tilintetgøre eventuelle aviær influenza-vira, jf. Europa Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 (5).
Artikel 16
Skuer, markeder og anden sammenbringning samt genopbygning af vildtbestande
Den kompetente myndighed påser, at skuer, markeder, udstillinger og anden sammenbringning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab forbydes i beskyttelseszoner.
Den kompetente myndighed påser, at fjerkræ eller andre fugle i fangenskab til genopbygning af vildtbestande ikke sættes ud i beskyttelseszoner.
Artikel 17
Forbud mod flytning og transport af fugle, æg, fjerkrækød og kroppe
1. Den kompetente myndighed påser, at flytning og transport i beskyttelseszoner fra bedrifter ad veje, bortset fra bedrifters private interne forbindelsesveje, eller med jernbane af fjerkræ, andre fugle i fangenskab, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger, æg og kroppe forbydes.
2. Den kompetente myndighed påser, at transport af fjerkrækød fra slagterier, opskæringsvirksomheder og frysehuse forbydes, medmindre kødet er fremstillet:
a)
af fjerkræ, der hidrører fra et sted uden for beskyttelseszonerne og er blevet oplagret og transporteret adskilt fra fjerkrækød fra et sted inden for beskyttelseszonerne, eller
b)
mindst 21 dage før den anslåede dato for den tidligste infektion på en bedrift i beskyttelseszonen og efter fremstillingen er blevet oplagret og transporteret adskilt fra kød fremstillet efter denne dato.
3. Forbuddet i stk. 1 og 2 omfatter dog ikke transit gennem beskyttelseszonen ad vej eller med jernbane uden aflæsning eller ophold undervejs.
Artikel 18
Dispensation for direkte transport af fjerkræ til omgående slagtning og for flytning eller behandling af fjerkrækød
1. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af fjerkræ fra en bedrift i beskyttelseszonen til et udpeget slagteri til omgående slagtning, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
embedsdyrlægen foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet på oprindelsesbedriften højst 24 timer, inden det sendes til slagtning
b)
fjerkræet på oprindelsesbedriften er med tilfredsstillende resultat blevet underkastet de fornødne laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
c)
fjerkræet transporteres i køretøjer plomberet af den kompetente myndighed eller under dens tilsyn
d)
den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det udpegede slagteri, underrettes og giver sit samtykke til at modtage fjerkræet og bekræfter derpå slagtningen over for den kompetente afsendelsesmyndighed
e)
fjerkræet fra beskyttelseszonen holdes adskilt fra andet fjerkræ og slagtes separat eller på andre tidspunkter end andet fjerkræ, helst ved arbejdsdagens slutning; den efterfølgende rengøring og desinfektion skal være afsluttet, før andet fjerkræ slagtes
f)
embedsdyrlægen påser, at der foretages en nøje undersøgelse af fjerkræet på det udpegede slagteri, når fjerkræet ankommer og efter slagtningen
g)
kødet bringes ikke i handelen i eller uden for Fællesskabet og forsynes med det sundhedsmærke for fersk kød, som er omhandlet i bilag II til Rådets direktiv 2002/99/EF (6);
h)
kødet fremstilles, udskæres, transporteres og opbevares adskilt fra kød bestemt til handel i eller uden for Fællesskabet og bruges på en sådan måde, at det ikke kommer til at indgå i kødprodukter bestemt til handel i eller uden for Fællesskabet, medmindre det er blevet underkastet en behandling i henhold til bilag III til direktiv 2002/99/EF.
2. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af fjerkræ fra et sted uden for beskyttelseszonen til et udpeget slagteri i beskyttelseszonen til omgående slagtning og derefter flytning af kødet fra dette fjerkræ, såfremt:
a)
den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det udpegede slagteri, underrettes og giver sit samtykke til at modtage fjerkræet og derpå bekræfter slagtningen over for den kompetente afsendelsesmyndighed
b)
fjerkræet holdes adskilt fra andet fjerkræ, der hidrører fra et sted inden for beskyttelseszonen, og er slagtet adskilt fra eller på et andet tidspunkt end andet fjerkræ
c)
det fremstillede fjerkrækød er opskåret, transporteret og oplagret adskilt fra fjerkrækød af andet fjerkræ, der hidrører fra et sted inden for beskyttelseszonen
d)
de animalske biprodukter bortskaffes.
Artikel 19
Dispensation for direkte transport af daggamle kyllinger
1. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af daggamle kyllinger fra en bedrift i beskyttelseszonen til en bedrift eller en stald på en bedrift i samme medlemsstat, om muligt uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
de transporteres i køretøjer, der er plomberet af den kompetente myndighed eller under dennes tilsyn
b)
der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger under transporten og på bestemmelsesbedriften
c)
bestemmelsesbedriften sættes under offentlig overvågning, når de daggamle kyllinger er ankommet
d)
fjerkræet forbliver på bestemmelsesstedet i mindst 21 dage, hvis det er blevet flyttet uden for beskyttelses- eller overvågningszonen.
2. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af daggamle kyllinger, som er udklækket af æg med oprindelse i bedrifter uden for beskyttelses- og overvågningszoner, til en anden bedrift i samme medlemsstat, om muligt uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, forudsat at afsendelsesrugeriet med sine logistiske systemer og hygiejniske forhold kan sikre, at æggene ikke har været i kontakt med andre rugeæg eller daggamle kyllinger, som har oprindelse i fjerkræflokke inden for sådanne zoner og derfor har en anden sundhedsstatus.
Artikel 20
Dispensation for direkte transport af æglægningsklart fjerkræ
Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af æglægningsklart fjerkræ til en bedrift eller en stald på en bedrift, der om muligt ligger i beskyttelses- eller overvågningszonen, og hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
embedsdyrlægen foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet og andre fugle i fangenskab på oprindelsesbedriften, navnlig af de individer, der skal flyttes
b)
fjerkræet på oprindelsesbedriften er med tilfredsstillende resultat blevet underkastet de fornødne laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
c)
det æglægningsklare fjerkræ transporteres i køretøjer, der er plomberet af den kompetente myndighed eller under dennes tilsyn
d)
bestemmelsesbedriften eller -stalden sættes under offentlig overvågning, når det æglægningsklare fjerkræ er ankommet
e)
fjerkræet forbliver på bestemmelsesstedet i mindst 21 dage, hvis det er blevet flyttet uden for beskyttelses- eller overvågningszonen.
Artikel 21
Dispensation for direkte transport af ruge- og konsumæg
1. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af rugeæg enten fra en bedrift til et rugeri, der er beliggende i beskyttelseszonen og er udpeget af den kompetente myndighed (»det udpegede rugeri«), eller, forudsat at følgende betingelser er opfyldt, fra en bedrift beliggende i beskyttelseszonen til et hvilket som helst udpeget rugeri:
a)
forældreflokkene, som rugeæggene kommer fra, er blevet undersøgt af embedsdyrlægen i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser, og der er ikke mistanke om aviær influenza på disse bedrifter
b)
rugeæggene og emballagen desinficeres inden afsendelsen, og æggene kan tilbagespores
c)
rugeæggene transporteres i køretøjer plomberet af den kompetente myndighed eller under dens tilsyn
d)
der træffes biosikkerhedsforanstaltninger på det udpegede rugeri i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.
2. Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af æg:
a)
til et pakkeri udpeget af den kompetente myndighed (»det udpegede pakkeri«), under forudsætning af at de pakkes i engangsemballage, og at alle de af den kompetente myndighed krævede biosikkerhedsforanstaltninger træffes
b)
til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, for at blive håndteret og behandlet i overensstemmelse med kapitel XI i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004, eller
c)
til bortskaffelse.
Artikel 22
Dispensation for direkte transport af kroppe
Uanset artikel 17 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af kroppe, forudsat at de transporteres til bortskaffelse.
Artikel 23
Rengøring og desinfektion af transportmidler
Den kompetente myndighed påser, at køretøjer og udstyr, der anvendes til transport i henhold til artikel 18-22, rengøres og desinficeres i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
Artikel 24
Foranstaltningernes varighed
1. De i artikel 13-23 fastsatte foranstaltninger opretholdes i mindst 21 dage efter, at det foreløbige rengørings- og desinfektionsarbejde på den inficerede bedrift er afsluttet i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser, og indtil bedrifterne i beskyttelseszonen er blevet undersøgt i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
2. Når de i artikel 13-23 fastsatte foranstaltninger i henhold til stk. 1 ikke længere skal opretholdes, anvendes de i artikel 25 fastsatte foranstaltninger i den tidligere beskyttelseszone, indtil de i henhold til artikel 26 ikke længere skal opretholdes.
Artikel 25
Foranstaltninger i overvågningszonerne
Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i overvågningszoner:
a)
der foretages hurtigst muligt en optælling af alle erhvervsmæssige fjerkræbedrifter
b)
flytning af fjerkræ, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger og æg inden for overvågningszonen uden tilladelse fra den kompetente myndighed forbydes, idet myndigheden påser, at der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza; forbuddet omfatter ikke transit gennem overvågningszonen ad vej eller med jernbane uden aflæsning eller ophold undervejs
c)
flytning af fjerkræ, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger samt æg til bedrifter, slagterier, pakkerier eller en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, der ligger uden for overvågningszonen, forbydes; den kompetente myndighed kan dog give tilladelse til direkte transport af:
i)
fjerkræ til slagtning til et udpeget slagteri med henblik på omgående slagtning, forudsat at kravene i artikel 18, stk. 1, litra a), b) og d), er opfyldt
Den kompetente myndighed kan give tilladelse til direkte transport af fjerkræ fra et sted uden for beskyttelses- og overvågningszonerne til omgående slagtning på et udpeget slagteri inden for overvågningszonen og derefter flytning af kødet af dette fjerkræ
ii)
æglægningsklart fjerkræ til en bedrift, hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, i samme medlemsstat; denne bedrift sættes under offentlig overvågning, når det æglægningsklare fjerkræ er ankommet, og det æglægningsklare fjerkræ forbliver på bedriften i mindst 21 dage
iii)
daggamle kyllinger:
-
som transporteres til en bedrift eller en stald på en bedrift i samme medlemsstat, forudsat at der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger og bedriften sættes under offentlig overvågning efter transporten, og de daggamle kyllinger forbliver på bedriften i mindst 21 dage, eller
-
som er udklækket af rugeæg med oprindelse i fjerkræbedrifter uden for beskyttelses- og overvågningszoner, til en anden bedrift, forudsat at afsendelsesrugeriet med sine logistiske systemer og biosikkerhedsmæssige forhold kan sikre, at æggene ikke har været i kontakt med andre rugeæg eller daggamle kyllinger, som har oprindelse i fjerkræflokke inden for sådanne zoner og derfor har en anden sundhedsstatus
iv)
rugeæg til et udpeget rugeri inden for eller uden for overvågningszonen; æggene og emballagen desinficeres inden afsendelsen, og det sikres, at æggene kan tilbagespores
v)
konsumæg til et udpeget pakkeri, under forudsætning af at de pakkes i engangsemballage, og at alle de biosikkerhedsforanstaltninger, som den kompetente myndighed kræver, er truffet
vi)
æg til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, for at blive håndteret og behandlet i overensstemmelse med kapitel XI i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004, og som ligger inden for eller uden for overvågningszonen
vii)
æg til bortskaffelse
d)
personer, der skal ind på eller forlader bedrifter i overvågningszonen, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza
e)
køretøjer og udstyr, der har været anvendt til transport af levende fjerkræ, andre fugle i fangenskab samt kroppe, foder, gødning, gylle og strøelse og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer, rengøres og desinficeres straks efter kontaminering i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
f)
fjerkræ, andre fugle i fangenskab og husdyr af pattedyrklassen må ikke komme ind på eller forlade en bedrift, hvor der holdes fjerkræ, uden den kompetente myndigheds tilladelse. Denne bestemmelse gælder ikke for pattedyr, der kun har adgang til boligarealer til mennesker, hvor de:
i)
ikke har nogen kontakt med bedriftens fjerkræ eller andre fugle i fangenskab og
ii)
ikke har adgang til bure eller områder, hvor bedriftens fjerkræ eller andre fugle i fangenskab holdes
g)
enhver stigning i sygeligheden eller dødeligheden og enhver væsentlig produktionsnedgang på bedrifter indberettes omgående til den kompetente myndighed, som gennemfører de relevante undersøgelser i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
h)
fjernelse eller spredning af brugt strøelse, gødning eller gylle uden den kompetente myndigheds tilladelse forbydes; der kan dog gives tilladelse til, at gødning under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger flyttes fra en bedrift i overvågningszonen til et udpeget anlæg til behandling eller til midlertidig opbevaring med henblik på efterfølgende behandling med det formål at tilintetgøre eventuelle aviær influenza-vira, jf. forordning (EF) nr. 1774/2002
i)
skuer, markeder, udstillinger og anden sammenbringning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab forbydes
j)
der udsættes ikke fjerkræ til genopbygning af vildtbestande.
Artikel 26
Foranstaltningernes varighed
De i artikel 25 fastsatte foranstaltninger opretholdes i mindst 30 dage efter, at det foreløbige rengørings- og desinfektionsarbejde på den inficerede bedrift er afsluttet i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.
Artikel 27
Foranstaltninger i supplerende spærrezoner
1. Den kompetente myndighed kan beslutte, at en eller flere af de i artikel 13-26 fastsatte foranstaltninger skal anvendes i supplerende spærrezoner oprettet i henhold til artikel 11, stk. 4, (»de supplerende spærrezoner«).
2. Den kompetente myndighed kan, hvis epidemiologiske oplysninger eller andre forhold tilsiger det, iværksætte et forebyggende udryddelsesprogram, herunder forebyggende slagtning eller aflivning af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab på risikobedrifter og i risikoområder i de supplerende spærrezoner, efter kriterierne i bilag IV til direktiv 2005/94/EF.
Genindsættelse af dyr på disse bedrifter skal ske i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.
3. Medlemsstater, der gennemfører foranstaltningerne i stk. 1 og 2, underretter Kommissionen herom.
Artikel 28
Laboratorieundersøgelser og andre foranstaltninger vedrørende svin og andre arter
1. Den kompetente myndighed påser, at der efter et bekræftet fund af HPAI på en hvilken som helst bedrift gennemføres relevante laboratorieundersøgelser på alle svin, der er til stede på bedriften, for at bekræfte eller udelukke, at de pågældende svin er eller har været inficeret med højpatogen aviær influenza-virus.
Svin må ikke forlade bedriften, før resultaterne af disse undersøgelser foreligger.
2. Bekræfter de i stk. 1 omhandlede laboratorieundersøgelser fund af HPAI hos svin, kan den kompetente myndighed give tilladelse til, at de pågældende svin flyttes til andre svinebedrifter eller til udpegede slagterier, forudsat at passende test efterfølgende har vist, at risikoen for spredning af aviær influenza er ubetydelig.
3. Bekræfter de i stk. 1 omhandlede laboratorieundersøgelser, at der foreligger en alvorlig sundhedsfare, påser den kompetente myndighed, at svinene hurtigst muligt aflives under offentligt tilsyn og på en måde, der forhindrer spredning af aviær influenza-virus, navnlig under transport, og i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/119/EF (7).
4. Efter et bekræftet fund af aviær influenza på en hvilken som helst bedrift kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering lade de i stk. 1, 2 og 3 fastsatte foranstaltninger finde anvendelse på ethvert andet pattedyr på bedriften, ligesom myndigheden kan udvide foranstaltningerne til også at omfatte kontaktbedrifter.
5. Medlemsstaterne meddeler inden for rammerne af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed Kommissionen resultaterne af de undersøgelser og foranstaltninger, der er gennemført i henhold til stk. 1-4.
6. Den kompetente myndighed kan efter et bekræftet fund af HPAI-virus hos svin eller ethvert andet pattedyr på en hvilken som helst bedrift iværksætte overvågning for at kortlægge og gennemføre foranstaltninger, der skal hindre en yderligere spredning af HPAI til andre arter.
Artikel 29
Genindsættelse af dyr på bedrifter
1. Medlemsstaterne påser, at stk. 2-5 i nærværende artikel efterkommes, når de i artikel 7 fastsatte foranstaltninger er gennemført.
2. Genindsættelse af dyr på erhvervsdrivende fjerkræbedrifter må ikke finde sted de første 21 dage efter, at den endelige rengøring og desinfektion i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser er afsluttet.
3. Følgende foranstaltninger skal gennemføres over en periode på 21 dage efter datoen for genindsættelse af dyr på de erhvervsdrivende fjerkræbedrifter:
a)
embedsdyrlægen underkaster fjerkræet mindst én klinisk undersøgelse. Denne kliniske undersøgelse eller, hvis der gennemføres flere end en, den endelige kliniske undersøgelse foretages så tæt som muligt på udgangen af ovennævnte 21-dages-periode
b)
der udføres laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
c)
fjerkræ, der dør i genindsættelsesfasen, undersøges i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser
d)
personer, der skal ind på eller forlader den erhvervsdrivende fjerkræbedrift, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza
e)
det sikres, at intet fjerkræ forlader den erhvervsdrivende fjerkræbedrift i genindsættelsesfasen uden den kompetente myndigheds tilladelse
f)
ejeren fører bog over produktionstallene, herunder sygeligheds- og dødelighedstal, og fører regelmæssigt oplysningerne ajour
g)
enhver væsentlig ændring i de i litra f) omtalte produktionstal og andre afvigelser indberettes omgående til den kompetente myndighed.
4. Den kompetente myndighed kan på grundlag af en risikovurdering fastsætte, at de i stk. 3 fastsatte procedurer skal anvendes på andre bedrifter end erhvervsdrivende fjerkræbedrifter eller på andre arter på en erhvervsdrivende fjerkræbedrift.
5. Genindsættelse af fjerkræ på kontaktbedrifter skal ske i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser, der er baseret på en risikovurdering.
Artikel 30
Anvendelse
Denne beslutning anvendes indtil den 30. juni 2007.
Artikel 31
Adressater
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juni 2006.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. június 14.)
a Közösségben a baromfiknál vagy más, fogságban tartott madaraknál előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes átmeneti intézkedésekről
(az értesítés a C(2006) 2402. számú dokumentummal történt)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2006/416/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 66. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A madárinfluenza a baromfi és más madarak súlyos, erősen fertőző, az influenza különböző típusú - az Influenzaviridae rendkívül nagy családjába tartozó - vírusai által okozott betegsége. A madárinfluenza-vírusok átterjedhetnek az emlősökre és azon belül az emberre is, rendszerint a fertőzött madarakkal való közvetlen érintkezést követően. A jelenlegi ismeretek azt mutatják, hogy az úgynevezett alacsony patogenitású madárinfluenza-vírusok által jelentett egészségügyi kockázat alacsonyabb az egyes alacsony patogenitású vírusok mutációjából származó magas patogenitású madárinfluenza-vírusok kockázatánál.
(2)
A magas patogenitású madárinfluenza-vírusok által okozott madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedéseket a madárinfluenza (klasszikus baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. május 19-i 92/40/EGK, tanácsi irányelv (2) vezette be az állati egészség védelmének biztosítása és a baromfiágazat fejlődéséhez való hozzájárulás érdekében.
(3)
A 92/40/EGK irányelvben megállapított intézkedéseket - a madárinfluenza állati és közegészségre jelentett fennálló kockázataira vonatkozó legújabb tudományos ismeretekre, az új laboratóriumi vizsgálatokra és vakcinákra, valamint a betegségnek a Közösségben és harmadik országokban az utóbbi időben előforduló kitöréseiből nyert tapasztalatokra tekintettel - alapjaiban felülvizsgálták. E felülvizsgálatot figyelembe véve a 92/40/EGK irányelv hatályát vesztette, és helyébe a 2005/94/EK irányelv lépett. A 2005/94/EK irányelv értelmében a tagállamok 2007. július 1-jéig átültetik az irányelv rendelkezéseit a nemzeti jogba.
(4)
Amíg a 2005/94/EK irányelv tagállamok nemzeti jogába való átültetése folyamatban van, a madárinfluenza világszerte tapasztalt jelenlegi helyzetének következtében átmeneti intézkedéseket kell meghatározni azokra a gazdaságokra, ahol magas patogenitású madárinfluenza-vírusok által okozott madárinfluenza kitörésének gyanúja áll fenn, vagy azt megállapítják baromfinál vagy más, fogságban tartott madaraknál.
(5)
Az e határozatban előírt átmeneti intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a tagállamok számára a járványvédelmi intézkedések arányos és rugalmas módon történő megalkotását, figyelembe véve a különböző vírustörzsek jelentette kockázat eltérő szintjeit, a kérdéses intézkedések lehetséges társadalmi és gazdasági hatásait a mezőgazdasági és egyéb érintett ágazatokra nézve, annak egyidejű biztosításával, hogy minden különböző esetre a legmegfelelőbb intézkedések meghozatalára kerüljön sor.
(6)
A közösségi jogszabályok összeegyeztethetősége és érthetősége érdekében az e határozatban meghatározott átmeneti intézkedéseknek figyelembe kell venniük a 2005/94/EK irányelvben előírt járványvédelmi intézkedéseket és e határozatra az irányelvben lefektetett fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
(7)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E határozat egyes átmeneti intézkedéseket határoz meg, amelyeket azon tagállamban kell alkalmazni, ahol magas patogenitású madárinfluenza-vírusok által okozott madárinfluenza kitörésének gyanúja áll fenn, vagy azt megállapítják baromfinál vagy más, fogságban tartott madaraknál.
(2) A 92/40/EGK irányelvvel összhangban a gazdaságokban, illetve védő- és megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedések sérelme nélkül az e határozatban előírt intézkedéseket azon tagállamoknak kell alkalmazniuk, amelyek még nem ültették át teljesen a 2005/94/EK irányelv e határozatban érintett rendelkezéseit.
2. cikk
Bejelentés
(1) A tagállamok biztosítják, hogy kötelező legyen az illetékes hatóságnak haladéktalanul bejelenteni a magas patogenitású madárinfluenzát és annak gyanúját.
(2) A tagállamok a magas patogenitású madárinfluenza vírus tekintetében az emlősökön elvégzett bármely megfigyelés eredményét bejelentik, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az e megfigyelést követő bármely pozitív eredményről.
3. cikk
Azon gazdaságokban alkalmazandó intézkedések, ahol fennáll a járványkitörés gyanúja
(1) Járványkitörés gyanúja esetén az illetékes hatóság haladéktalanul megkezdi a vizsgálatot a madárinfluenza jelenlétének megállapítására vagy kizárására, és a gazdaságot hivatalos megfigyelés alá helyezi.
Az illetékes hatóság azt is biztosítja, hogy a (2) és (3) bekezdésben meghatározott intézkedéseket betartják.
(2) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a gazdaságban alkalmazzák a következő intézkedéseket:
a)
a baromfit, a más, fogságban tartott madarakat és valamennyi háziasított emlőst számba veszik, vagy adott esetben a baromfit vagy más, fogságban tartott madarak számát kategóriánként vagy fajonként megbecsülik;
b)
listát állítanak össze a baromfi és más, fogságban tartott madarak, valamint valamennyi háziasított emlős beteg, elhullott vagy fertőzöttségre gyanús egyedeinek megközelítő számáról; e listát naponta frissítik a kitörés gyanújának időszakában történő új keltetések, születések és elhullások számításba vételével, és azt az illetékes hatóság kérésére bemutatják;
c)
minden baromfit és más, fogságban tartott madarat a gazdaság egy épületébe viszik, és ott tartják. Amennyiben ez célszerűtlen, vagy veszélyeztetné az állatok jólétét, azokat a gazdaság valamely más helyén különítik el, úgy, hogy ne érintkezhessenek más gazdaságok többi baromfijával vagy más, fogságban tartott madaraival. Minden ésszerű lépést megtesznek a vadon élő madarakkal való érintkezésük minimálisra csökkentése érdekében;
d)
a gazdaságba baromfit vagy más, fogságban tartott madarat bevinni vagy onnan kivinni tilos;
e)
az illetékes hatóság engedélye nélkül - a megfelelő biológiai biztonsági intézkedéseket betartva, mint például a madárinfluenza terjedési kockázatának a lehető legkisebbre csökkentése - a gazdaságot nem hagyhatja el baromfi vagy más, fogságban tartott madarak teteme, baromfihús, beleértve a vágási melléktermékeket és belsőségeket (a továbbiakban: baromfihús), baromfitakarmány (a továbbiakban: takarmány), felszerelés, anyagok, hulladék, ürülék, baromfi vagy más, fogságban tartott madarak trágyája (a továbbiakban: trágya), hígtrágya, használt alom vagy a madárinfluenzát valószínűleg terjesztő bármely dolog;
f)
a gazdaságot nem hagyhatja el tojás;
g)
az illetékes hatóság engedélyével és feltételei mellett lehetséges a személyek, háziasított emlősök, járművek és eszközök gazdaságból vagy gazdaságba irányuló mozgása;
h)
a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak tartására szolgáló épületek és a gazdaság bejáratánál és kijáratánál megfelelő fertőtlenítő eszközöket kell alkalmazni, az illetékes hatóság utasításaival összhangban.
(3) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy járványügyi vizsgálatot végeznek.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve az illetékes hatóság más esetekben is elrendelheti a minták beadását. Ilyenkor az illetékes hatóság anélkül járhat el, hogy a (2) bekezdésben említett intézkedések közül néhányat vagy valamennyit meghozná.
4. cikk
Felmentések azon gazdaságokban alkalmazandó egyes intézkedések alól, ahol fennáll a járványkitörés gyanúja
(1) Az illetékes hatóság a kockázatértékelés alapján, valamint a megtett óvintézkedések, a szállítandó madarak és termékek rendeltetési helyének figyelembe vételével felmentést adhat a 3. cikk (2) bekezdésének c)-e) pontjában meghatározott intézkedések alól.
(2) Az illetékes hatóság továbbá a nem kereskedelmi célú gazdaságokban fogságban tartott más madarak esetében felmentést adhat a 3. cikk (2) bekezdésének h) pontja alól.
(3) A 3. cikk (2) bekezdésének f) pontjára hivatkozva az illetékes hatóság engedélyezheti a tojások elküldését:
a)
közvetlenül a tojástermékek gyártásával a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) III. melléklete X. szakaszának II. fejezetében foglaltak szerint foglalkozó létesítménybe, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) II. mellékletének XI. fejezetével összhangban történő kezelés céljából; amennyiben az illetékes hatóság ilyen engedélyt bocsát ki, az utóbbira a 2005/94/EK irányelv III. mellékletében meghatározott feltételek vonatkoznak; vagy
b)
ártalmatlanítás céljából.
5. cikk
Azon gazdaságokra alkalmazandó intézkedések időtartama, ahol fennáll a járványkitörés gyanúja
A járványkitörés gyanúja esetén a gazdaságokban a 3. cikkben meghatározottaknak megfelelően alkalmazandó intézkedéseket mindaddig fenn kell tartani, amíg az illetékes hatóság meg nem győződött arról, hogy az adott gazdaságban a madárinfluenza gyanúja kizárható.
6. cikk
A járványügyi vizsgálaton alapuló kiegészítő intézkedések
(1) A járványügyi vizsgálat előzetes eredményei alapján az illetékes hatóság a (2), (3) és (4) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazhatja, különösen, ha a gazdaság nagy állománysűrűségű területen fekszik.
(2) Meghatározott területen vagy a tagállam teljes területén ideiglenes korlátozások vezethetők be baromfi, más, fogságban tartott madarak és a tojás, valamint a baromfiágazatban használt járművek mozgására.
Ezek a korlátozások kiterjeszthetők a háziasított emlősök mozgására, de ebben az esetben - indokolt esetek kivételével - az nem haladhatja meg a 72 órát.
(3) A gazdaságra alkalmazni lehet a 7. cikkben előírt intézkedéseket.
Ha azonban a feltételek megengedik, ezen intézkedések alkalmazása korlátozható a fertőzöttségre gyanús baromfira vagy más, fogságban tartott madárra és termelési egységeikre.
A baromfiból vagy más, fogságban tartott madarakból leölésükkor mintát kell venni annak érdekében, hogy a járványkitörés gyanújának kockázatát meg lehessen erősíteni vagy ki lehessen zárni.
(4) A gazdaság körül ideiglenes ellenőrzési körzetet lehet létesíteni, és a gazdaságokra szükség szerint a 3. cikk (2) bekezdésében előírt néhány vagy minden intézkedést alkalmazni lehet.
7. cikk
Azon gazdaságokban alkalmazandó intézkedések, ahol járványkitörést állapítottak meg
(1) Magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén az illetékes hatóság biztosítja, hogy alkalmazzák a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében, és az e cikk (2)-(9) bekezdésében előírt intézkedéseket.
(2) A gazdaságban lévő minden baromfit és más, fogságban tartott madarat hatósági felügyelet mellett késedelem nélkül le kell ölni. A leölést oly módon kell végezni, hogy a madárinfluenza terjedésének veszélye elkerülhető legyen, különösen szállítás közben.
A tagállamok azonban felmentést adhatnak bizonyos baromfifajok vagy más, fogságban tartott madárfajok esetében, amelyeket a madárinfluenza további terjedésének kockázatértékelése alapján nem kell leölni.
Az illetékes hatóság megfelelő intézkedéseket hozhat a madárinfluenza lehetséges, a gazdaság területén lévő bármely vadon élő madárra való terjedésének korlátozása érdekében.
(3) A gazdaság területén lévő valamennyi tetemet és tojást hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítani kell.
(4) Hivatalos felügyelet alá kell helyezni a gazdaságból a magas patogenitású madárinfluenza gazdaságba történő behurcolásának valószínű időpontja és a 3. cikk (2) bekezdésében előírt intézkedések alkalmazása közötti időszakban begyűjtött tojásokból kikelt baromfit, és vizsgálatokat kell végezni.
(5) A magas patogenitású madárinfluenza gazdaságba történő behurcolásának valószínű időpontja és a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott intézkedések alkalmazása közötti időszakban levágott baromfi húsát és a gazdaságból ez idő alatt begyűjtött tojásokat lehetőség szerint fel kell kutatni, és hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítani kell.
(6) Minden, kontaminációra gyanús anyagot, trágyát és hulladékot, mint például a takarmányt meg kell semmisíteni, vagy a madárinfluenza-vírus megsemmisítését biztosító kezelésnek kell alávetni, a hatósági állatorvos utasításaival összhangban.
(7) A tetemek ártalmatlanítását követően a tárolásukra használt épületeket, a legelőket vagy földeket, a kontaminációra gyanús eszközöket, valamint a fertőzöttségre gyanús baromfi vagy más, fogságban tartott madarak, tetemek, hús, takarmány, trágya, hígtrágya, alom vagy bármely más, kontaminációra gyanús anyag szállítására használt járműveket tisztításnak és fertőtlenítésnek kell alávetni a hatósági állatorvos utasításaival összhangban.
(8) Az illetékes hatóság engedélye nélkül a gazdaságba nem vihetők be vagy onnan nem vihetők ki más fogságban tartott madarak vagy háziasított emlősök. Ez a korlátozás nem vonatkozik azon háziasított emlősökre, amelyeknek csak az emberi lakóhelyül szolgáló területekre van bejárásuk.
(9) Elsődleges kitörés esetén a vírusizolátumot laboratóriumi vizsgálatoknak kell alávetni a genetikai altípus megállapítása érdekében. A vírusizolátumot a lehető leghamarabb be kell küldeni a madárinfluenza a 2005/94/EK irányelv 51. cikke (1) bekezdésében említett közösségi referencialaboratóriumába.
8. cikk
Egyes gazdaságokra vonatkozó felmentések
(1) Az illetékes hatóság felmentést adhat a 7. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott intézkedések alól a magas patogenitású madárinfluenza olyan kitörése esetében, amely nem kereskedelmi célú gazdaságban, cirkuszban, állatkertben, kedvtelésből tartott madarakat árusító üzletben, vadasparkban, tudományos célokból baromfi vagy más, fogságban tartott madarak tartására vagy a veszélyeztetett faj vagy hivatalosan nyilvántartott ritka baromfi- vagy más, fogságban tartott madárfaj megőrzése céljaira szolgáló bekerített területen következik be, feltéve, hogy az ilyen felmentések nem veszélyeztetik a járványvédelmet.
(2) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben előírt felmentés megadásakor a felmentés által érintett baromfit és más fogságban tartott madarakat:
a)
a gazdaságon belül beviszik egy épületbe, és ott tartják; amennyiben ez célszerűtlen, vagy veszélyeztetné az állatok jólétét, azokat ugyanazon gazdaság valamely más helyén különítik el úgy, hogy ne érintkezhessenek más gazdaságok más baromfijával vagy más, fogságban tartott madaraival; minden ésszerű lépést megtesznek a vadon élő madarakkal való érintkezésük minimálisra csökkentése érdekében;
b)
mindaddig alávetik további megfigyelésnek és vizsgálatnak - a hatósági állatorvos utasításaival összhangban - és addig nem szállítják őket sehova, amíg a laboratóriumi vizsgálatok azt nem jelzik, hogy többé már nem jelentenek jelentős kockázatot a magas patogenitású madárinfluenza továbbterjedésének szempontjából; valamint
c)
nem viszik el a származási gazdaságukból, kivéve levágásuk vagy olyan más gazdaságba történő szállításuk céljából:
i.
amely az illetékes hatóság utasításaival összhangban ugyanabban a tagállamban található; vagy
ii.
amely a rendeltetési hely szerinti tagállammal kötött megállapodás alapján valamely más tagállamban található.
(3) A (2) bekezdés b) pontjával összhangban a baromfi vagy más fogságban tartott madarak mozgásának tilalmától eltérve az illetékes hatóság a kockázatértékelés alapján engedélyezheti az olyan baromfi vagy madarak biológiai biztonsági intézkedésekkel összhangban lévő szállítását, amelyeket nem lehet megfelelően tartani és megfigyelni a származási gazdaságban, ugyanazon tagállam kijelölt gazdaságába, ahol a további megfigyelést és tesztelést hatósági felügyelet mellett lehet elvégezni; feltéve, ha ennek engedélyezése nem veszélyezteti a járványvédelmet.
(4) Az illetékes hatóság azonban felmentést adhat a 7. cikk (5) bekezdésében meghatározott intézkedések alól abból a célból, hogy a tojásokat a 853/2004/EK rendelet III. melléklete X. szakaszának II. fejezetében foglaltak szerint közvetlenül tojástermékek gyártásával foglalkozó létesítménybe küldjék, és a 852/2004/EK rendelet II. mellékletének XI. fejezetében leírt kezelésnek vessék alá.
(5) A tagállamok az e rendelkezés alapján adott bármely felmentésről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.
9. cikk
A magas patogenitású madárinfluenza különálló termelési egységekben bekövetkező kitörése esetében alkalmazandó intézkedések
A magas patogenitású madárinfluenza olyan gazdaságban bekövetkező kitörése esetén, amely két vagy több különálló termelési egységből áll, az illetékes hatóság felmentést adhat a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott intézkedések alól a baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó azon termelési egységek számára, amelyekben a magas patogenitású madárinfluenza gyanúja nem áll fenn, feltéve, hogy az ilyen felmentés nem veszélyezteti a járványvédelmi intézkedéseket.
Az ilyen felmentések csak akkor engedélyezhetők két vagy több külön termelési egység vonatkozásában, ha a hatósági állatorvos meggyőződött arról, hogy azok - figyelembe véve szerkezetüket, méretüket, működésüket, az állattartás módját, a takarmányozást, a vízforrást, felszerelésüket, a gazdaságok személyzetét és látogatóit - teljesen függetlenek más termelési egységektől, elhelyezkedésük és az ott tartott baromfi vagy más, fogságban tartott madarak napi kezelése vonatkozásában.
A tagállamok az e rendelkezés alapján engedélyezett bármely felmentésről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.
10. cikk
A kontaktgazdaságokban alkalmazandó intézkedések
(1) A járványügyi vizsgálat alapján az illetékes hatóság dönti el, hogy egy gazdaság kontaktgazdaságnak minősül-e.
Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazzák a kontaktgazdaságokban mindaddig, amíg a magas patogenitású madárinfluenza jelenlétét ki nem zárják.
(2) A járványügyi vizsgálat alapján az illetékes hatóság alkalmazhatja a 7. cikkben előírt intézkedéseket a kontaktgazdaságokra, különösen, ha a kontaktgazdaság nagy állománysűrűségű területen fekszik.
A 7. cikkben meghatározott intézkedések kontaktgazdaságokban történő alkalmazására irányadó főbb szempontokat a 2005/94/EK irányelv IV. melléklete állapítja meg.
(3) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a magas patogenitású madárinfluenza vírus kontaktgazdaságokban való jelenlétének megállapítása vagy kizárása érdekében a baromfiból és más, fogságban tartott madarakból azok leölésekor mintát vegyenek.
(4) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy minden olyan gazdaságban, ahol baromfi vagy más, fogságban tartott madarak leölésére és ártalmatlanítására, majd ezt követően madárinfluenza megállapítására kerül sor, az épületeket és minden kontaminációra gyanús eszközt, valamint a baromfi, más, fogságban tartott madarak, tetemek, hús, takarmány, trágya, hígtrágya, alom és bármely más, kontaminációra gyanús dolog vagy anyag szállítására használt járművet tisztításnak és fertőtlenítésnek vessék alá a hatósági állatorvos utasításaival összhangban.
11. cikk
Védő-, megfigyelési és további, korlátozás alatt álló körzetek létesítése a magas patogenitású madárinfluenza-kitörések esetén
(1) A magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően az illetékes hatóság haladéktalanul létrehozza az alábbiakat:
a)
egy védőkörzetet a gazdaság körüli legalább 3 km sugarú körben;
b)
egy megfigyelési körzetet a gazdaság körüli legalább 10 km sugarú körben, beleértve a védőkörzetet is.
(2) Ha a magas patogenitású madárinfluenza más, fogságban tartott madarak körében történt kitörését megállapították valamely nem kereskedelmi célú gazdaságban, cirkuszban, állatkertben, kedvtelésből tartott madarakat árusító üzletben, vadasparkban, vagy olyan bekerített területen, ahol tudományos célokból, illetve a veszélyeztetett fajok megőrzéséhez kapcsolódó célokból más, fogságban tartott madarakat, vagy olyan hivatalosan nyilvántartott, más, fogságban tartott ritka madárfajtákat tartanak, amelyek között nincs baromfi, az illetékes hatóság, a kockázatértékelést követően, a szükséges mértékben eltérhet a 11-26. cikknek a védő- és megfigyelési körzetek létrehozásáról és a bennük alkalmazandó intézkedésekről szóló előírásaitól, feltéve, hogy az ilyen felmentések nem veszélyeztetik a járványvédelmet.
(3) A védő- és megfigyelési körzetek (1) bekezdésben előírt létesítésekor az illetékes hatóság legalább az alábbi szempontokat figyelembe veszi:
a)
a járványügyi vizsgálat;
b)
a földrajzi helyzet, különösen a természetes határok;
c)
a gazdaságok elhelyezkedése és közelsége, a baromfi becsült száma;
d)
a baromfi és más, fogságban tartott madarak szállítási útvonalai és kereskedelmének szerkezete;
e)
a védő- és megfigyelési körzeteken belül a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak, tetemeik, a trágya, alom vagy használt alom bármely mozgásának ellenőrzésére rendelkezésre álló felszerelés és személyzet, különösen, ha a leölendő és ártalmatlanítandó baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat a származási gazdaságukból el kell szállítani.
(4) Az illetékes hatóság további korlátozás alatt álló körzeteket létesíthet a védő- és megfigyelési körzetek körül vagy azokhoz csatlakozóan, a (3) bekezdésben előírt szempontok figyelembe vételével.
(5) Ha a védő-, megfigyelési vagy korlátozás alatt álló további körzetek különböző tagállamok területét fedik le, az érintett tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek az övezet létesítésekor.
12. cikk
A védő- és a megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedések
(1) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a következő intézkedéseket alkalmazzák a védő- és megfigyelési körzetekben:
a)
rendelkezéseket hoznak, amelyek lehetővé teszik minden olyan dolog, anyag vagy személy visszakereshetőségét, amely vagy aki a madárinfluenza-vírust valószínűleg terjesztheti, beleértve a baromfit, más, fogságban tartott madarakat, a húst, a tojást, a tetemeket, a takarmányt, az almot, valamint a fertőzött baromfival vagy más, fogságban tartott madarakkal kapcsolatba kerülő személyeket vagy a baromfiágazathoz kapcsolódó járműveket;
b)
a tulajdonosok az illetékes hatóság kérésére megadnak minden fontos információt a gazdaságba bevitt vagy onnan kivitt baromfiról vagy más, fogságban tartott madarakról, valamint tojásokról.
(2) Az illetékes hatóság minden ésszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben alkalmazott korlátozások által érintett valamennyi személy teljesen tisztában legyen az érvényben lévő korlátozásokkal.
Az ilyen információt figyelmeztetésekkel, valamint a médiaforrások, mint például a sajtó és a televízió felhasználásával, vagy más megfelelő eszközzel lehet terjeszteni.
(3) Az illetékes hatóság - amennyiben a járványügyi információ és egyéb bizonyítékok azt indokolják - megelőző célú felszámolási programot hajthat végre, beleértve a baromfik vagy más, fogságban tartott madarak veszélyeztetett gazdaságban és területeken való, megelőző célú levágását és leölését.
(4) A (3) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazó tagállamok erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
13. cikk
A hatósági állatorvos általi számbavétel és látogatások, valamint megfigyelés
Az illetékes hatóság biztosítja a következő intézkedések védőkörzetekben való alkalmazását:
a)
minden gazdaság lehető leggyorsabb számbavétele;
b)
a hatósági állatorvos a baromfi és más, fogságban tartott madarak klinikai vizsgálata céljából minden kereskedelmi célú gazdaságot a lehető leghamarabb meglátogat, és szükség esetén mintát vesz a laboratóriumi vizsgálatokhoz; az ilyen látogatásokról és azok megállapításairól készült jegyzőkönyvet megőrzik; a nem kereskedelmi célú gazdaságokat a hatósági állatorvos a védőkörzet feloldását megelőzően meglátogatja;
c)
a hatósági állatorvos utasításaival összhangban haladéktalanul további megfigyeléseket hajtanak végre a madárinfluenza a védőkörzetben elhelyezkedő gazdaságokban történő továbbterjedésének azonosítására.
14. cikk
A védőkörzetekben elhelyezkedő gazdaságokban alkalmazandó intézkedések
Az illetékes hatóság biztosítja a következő intézkedéseknek a védőkörzetekben elhelyezkedő gazdaságokban való alkalmazását:
a)
minden baromfit és más, fogságban tartott madarat a gazdaság egy épületébe visznek, és ott tartanak. Amennyiben ez a gyakorlatban nem megoldható, vagy veszélyeztetné az állatok jólétét, azokat a gazdaság valamely más helyén különítik el, úgy, hogy ne érintkezhessenek a gazdaságban található többi baromfival vagy más, fogságban tartott madarakkal. Minden ésszerű lépést megtesznek a vadon élő madarakkal való érintkezésük minimálisra csökkentése érdekében;
b)
a tetemeket a lehető leghamarabb ártalmatlanítják;
c)
a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak, valamint a hús, takarmány, trágya, hígtrágya és alom, és minden más, kontaminációra gyanús dolog vagy anyag szállítására használt járműveket és eszközöket a fertőzést követően tisztításnak és fertőtlenítésnek vetik alá a hatósági állatorvos utasításaival összhangban;
d)
a gazdaságba belépő vagy onnan távozó személyzet vagy más személyek által használt, kontaminációra gyanús járművek minden részét tisztításnak és fertőtlenítésnek vetnek alá a hatósági állatorvos utasításaival összhangban;
e)
az illetékes hatóság engedélye nélkül a gazdaságba nem vihető be vagy onnan nem vihető ki baromfi, más, fogságban tartott madár vagy háziasított emlős. Ez a korlátozás nem vonatkozik azon emlősökre, amelyeknek csak az emberi lakóhelyül szolgáló területekre van bejárásuk, ahol:
i.
nem érintkeznek a háztáji baromfival vagy más, fogságban tartott madárral, és
ii.
nincs hozzáférésük olyan ketrechez vagy területhez, ahol ilyen háztáji baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartanak;
f)
haladéktalanul jelentik a megnövekedett morbiditást vagy mortalitást, vagy a gazdaság termelési adataiban bekövetkezett jelentős esést az illetékes hatóságnak, amely a hatósági állatorvos utasításaival összhangban elvégzi a szükséges vizsgálatokat;
g)
a gazdaságba belépő vagy onnan távozó minden személy betartja a madárinfluenza terjedésének megakadályozását célzó biológiai biztonsági intézkedéseket;
h)
a tulajdonos megőrzi - a lakóépületek kivételével - a gazdaságba látogató minden személy adatait a betegségmegfigyelés és -ellenőrzés lehetővé tétele érdekében, és azt az illetékes hatóság kérésére rendelkezésre bocsátja. Nem kell ilyen nyilvántartást vezetni az olyan gazdaságok látogatóiról, mint például az állatkertek vagy vadasparkok, ahol a látogatóknak nincs hozzáférésük a madarak tartására szolgáló területekhez.
15. cikk
A gazdaságokból származó használt alom, trágya vagy hígtrágya kivitelének és szétszórásának tilalma
Az illetékes hatóság biztosítja, hogy engedélye hiányában tilos legyen a védőkörzetekben elhelyezkedő gazdaságokból a használt almot, trágyát vagy hígtrágyát kivinni és szétszórni. Azonban engedélyezhető a trágya és hígtrágya mozgása a biológiai biztonsági intézkedések hatálya alatt álló gazdaságokból az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban a madárinfluenza-vírusok lehetséges jelenlétének megszüntetését szolgáló kezelésre, vagy későbbi kezelés céljából köztes tárolásra kijelölt telepekre.
16. cikk
Vásárok, piacok vagy egyéb csoportosulások és vadállomány újratelepítése
Az illetékes hatóság biztosítja, hogy tilos legyen megrendezni baromfi vagy más, fogságban tartott madarak vásárait, piacait, bemutatóit vagy egyéb csoportosulásait a védőkörzet területén.
Az illetékes hatóság biztosítja a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak a védőkörzet területén a vadállomány újratelepítése céljából történő szabadon engedésének tilalmát.
17. cikk
A madarak, tojás, baromfihús és tetemek mozgásának és szállításának tilalma
(1) Az illetékes hatóság biztosítja a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak, fiatal tojóbaromfi, naposcsibe, tojás és tetemek védőkörzetek területén belül a gazdaságokból az utakra történő, és vasúti szállításának tilalmát - a gazdaságok magánjellegű szervizútjain történő szállítás kivételével.
(2) Az illetékes hatóság biztosítja a baromfihús vágóhidakról, darabolóüzemekből és hűtőházakból történő szállításának tilalmát, kivéve, ha annak előállítása:
a)
olyan baromfiból történt, amely a védőkörzeteken kívülről származik, és a védőkörzeteken belülről származó baromfihústól elkülönítve tárolták és szállították; vagy
b)
a legkorábbi fertőzés becsült időpontját a védőkörzeten belüli gazdaságban legalább 21 nappal megelőzi, és amelyet az előállítás óta az ezen időpont után előállított húsoktól külön tároltak és szállítottak.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben szereplő tilalmak azonban nem vonatkoznak a védőkörzeten közúton vagy vasúton történő, kirakodás vagy megállás nélküli átszállításra.
18. cikk
Felmentések az azonnali levágásra szánt baromfi közvetlen szállítására, és a baromfihús mozgatására és kezelésére vonatkozóan
(1) A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a védőkörzetben elhelyezkedő gazdaságból származó, azonnali levágásra szánt baromfi kijelölt vágóhídra való közvetlen szállítását, az alábbi feltételek mellett:
a)
a baromfit a vágóhídra küldést megelőző 24 órán belül hatósági állatorvosi vizsgálatnak vetik alá a származási gazdaságban;
b)
adott esetben a származási gazdaságban a hatósági állatorvos utasításaival összhangban elvégzett laboratóriumi vizsgálatok kedvező eredménnyel zárultak;
c)
a baromfit az illetékes hatóság által vagy annak felügyelete alatt leplombált járművekben szállítják;
d)
a kijelölt vágóhídért felelős illetékes hatóság értesítését követően hozzájárul a baromfi fogadásához, és megerősíti a levágást a küldő ország hatáskörrel rendelkező hatóságának;
e)
a védőkörzetből érkező baromfit a többi baromfitól elkülönítve tartják, és azokat a többi baromfitól külön és más időpontokban, lehetőleg a munkanap végén vágják le; más baromfi levágása előtt takarítást és fertőtlenítést végeznek;
f)
a hatósági állatorvos biztosítja, hogy a baromfi vágóhídra érkezésekor, valamint levágása után azt részletes vizsgálatnak vessék alá a kijelölt vágóhídon;
g)
a hús nem kerül a Közösségen belüli vagy nemzetközi kereskedelmi forgalomba, és azt a 2002/99/EK tanácsi irányelv (6) II. mellékletében meghatározott, friss húsra vonatkozó egészségügyi jelzéssel kell ellátni;
h)
a kinyert húst a Közösségen belüli és nemzetközi kereskedelemre szánt hústól elkülönítve kell darabolni, szállítani és tárolni, valamint olyan módon kell felhasználni, hogy elkerüljék annak a Közösségen belüli és nemzetközi kereskedelemre szánt hússal történő keveredését, kivéve ha azt a 2002/99/EK irányelv III. mellékletében meghatározott kezelésnek vetették alá.
(2) A 17. cikktől eltérve, az illetékes hatóság engedélyezheti a védőkörzeten kívülről származó, azonnali levágásra szánt baromfinak a védőkörzeten belül található kijelölt vágóhídra történő közvetlen szállítását, és az így nyert hús ezt követő elszállítását az alábbi feltételek mellett:
a)
a kijelölt vágóhídért felelős illetékes hatóság értesítését követően hozzájárul a baromfi fogadásához, és megerősíti a levágást a küldő ország hatáskörrel rendelkező hatóságának;
b)
a baromfit külön tartják a védőkörzeten belülről származó egyéb baromfitól, és azt az egyéb baromfitól elkülönítve, vagy más időpontokban vágják le;
c)
az előállított baromfihúst a védőkörzetből származó más baromfiból eredő baromfihústól külön darabolják, szállítják és tárolják;
d)
az állati melléktermékeket ártalmatlanítják.
19. cikk
Felmentések a naposcsibék közvetlen szállítására vonatkozóan
(1) A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a védőkörzeten belül elhelyezkedő gazdaságokból származó naposcsibék közvetlen szállítását az azonos tagállamban és lehetőleg a védő- és megfigyelési körzeteken kívül fekvő gazdaságba vagy annak óljába, az alábbi feltételek mellett:
a)
a baromfit az illetékes hatóság által vagy annak felügyelete alatt leplombált járművekben szállítják;
b)
megfelelő biológiai biztonsági intézkedéseket alkalmaznak a szállítás során és a rendeltetési gazdaságban;
c)
a rendeltetési gazdaságot a naposcsibék megérkezése után hivatalos megfigyelés alá helyezik;
d)
amennyiben a baromfit a védő- vagy megfigyelési körzeten kívülre szállítják, annak legalább 21 napig a rendeltetési gazdaságban kell maradnia.
(2) A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a védő- és megfigyelési körzeteken kívül elhelyezkedő gazdaságokból származó tojásból kikelt naposcsibék közvetlen, az ugyanabban a tagállamban lévő bármely másik, lehetőleg a védő- és megfigyelési körzeten kívül elhelyezkedő gazdaságba történő szállítását, feltéve, hogy a feladó keltetőtelep képes biztosítani logisztikája és higiénikus munkafeltételei révén azt, hogy az említett tojás ne kerüljön érintkezésbe az ilyen körzetekben található, és ennélfogva különböző egészségi állapotú baromfiállományból származó keltetőtojással és naposcsibékkel.
20. cikk
Felmentések a fiatal tojóbaromfi közvetlen szállítására vonatkozóan
A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a fiatal tojóbaromfi közvetlen, lehetőleg a védő- vagy megfigyelési körzeten belül található olyan gazdaságba, vagy olyan gazdaság óljába történő szállítását, amelyben más baromfit nem tartanak, az alábbi feltételek mellett:
a)
a származási gazdaságban a hatósági állatorvos elvégzi a baromfi és más, fogságban tartott madarak, különösen a szállításra kerülők klinikai vizsgálatát;
b)
adott esetben a származási gazdaságban a hatósági állatorvos utasításaival összhangban elvégzett laboratóriumi vizsgálatok kedvező eredménnyel zárultak;
c)
a fiatal tojóbaromfit az illetékes hatóság által vagy annak felügyelete alatt leplombált járművekben szállítják;
d)
a rendeltetési gazdaságot vagy ólt a fiatal tojóbaromfi megérkezése után hivatalos megfigyelés alá helyezik;
e)
amennyiben a baromfit a védő- vagy megfigyelési körzeten kívülre szállítják, annak legalább 21 napig a rendeltetési gazdaságban kell maradnia.
21. cikk
A keltető- és étkezési tojás közvetlen szállítására vonatkozó felmentés
(1) A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a keltetőtojás közvetlen, akár bármely gazdaságból a védőkörzetben lévő és az illetékes hatóság által kijelölt keltetőbe (a továbbiakban: a kijelölt keltető), akár a védőkörzetben elhelyezkedő valamely gazdaságból bármely kijelölt keltetőbe történő szállítását, az alábbi feltételek mellett:
a)
a szülőállományokat, amelyektől a keltetőtojások származnak, a hatósági állatorvos az illetékes hatóság utasításaival összhangban megvizsgálta, és ezekben a gazdaságokban nem áll fenn a madárinfluenza gyanúja;
b)
a keltetőtojás és csomagolásának feladás előtti fertőtlenítése és e tojások visszakereshetősége biztosítható;
c)
a keltetőtojásokat az illetékes hatóság által vagy annak felügyelete alatt leplombált járművekben szállítják;
d)
az illetékes hatóság utasításaival összhangban a kijelölt keltetőben biológiai biztonsági intézkedéseket alkalmaznak.
(2) A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a tojások közvetlen szállítását:
a)
az illetékes hatóság által kijelölt csomagolóközpontba (a továbbiakban: a kijelölt csomagolóközpont), feltéve, hogy azokat egyszer használatos csomagolással látják el, és hogy az illetékes hatóság által előírt valamennyi biológiai biztonsági intézkedést alkalmazzák;
b)
a 853/2004/EK rendelet III. melléklete X. szakaszának II. fejezetében megállapított, tojástermékeket előállító létesítménybe, a 852/2004/EK rendelet II. melléklete XI. szakaszával összhangban történő kezelés céljából; vagy
c)
ártalmatlanítás céljából.
22. cikk
Felmentés a tetemek közvetlen szállítására vonatkozóan
A 17. cikktől eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti tetemek közvetlen szállítását, amennyiben azok szállítása ártalmatlanítás céljából történik.
23. cikk
A szállítóeszközök takarítása és fertőtlenítése
Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a 18. és 22. cikkben előírt szállításra használt járműveket és felszerelést a szállítást követően a késedelem nélkül takarítsák ki és fertőtlenítsék, a hatósági állatorvos utasításaival összhangban.
24. cikk
Az intézkedések időtartama
(1) A 13-23. cikkben meghatározott intézkedéseket a fertőzött gazdaságnak a hatósági állatorvos utasításaival összhangban végzett előzetes takarítása és fertőtlenítése befejezésének napjától számított legalább 21 napig, és addig kell fenntartani, amíg a védőkörzetben elhelyezkedő gazdaságokat a hatósági állatorvos utasításaival összhangban meg nem vizsgálták.
(2) Ha a 13-23. cikkben meghatározott intézkedéseket többé már nem tartják fenn, a korábbi védőkörzetben a 25. cikkben megállapított intézkedéseket kell alkalmazni egészen addig, amíg azokat a 26. cikkben előírtak szerint tovább már nem kell alkalmazni.
25. cikk
A megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedések
Az illetékes hatóság biztosítja a következő intézkedések alkalmazását a megfigyelési körzetekben:
a)
minden kereskedelmi célú baromfitartó gazdaság lehető leggyorsabb számbavétele;
b)
a baromfi, fiatal tojóbaromfi, naposcsibe és tojás megfigyelési körzeten belüli mozgásának megtiltása, - kivéve, ha azt az illetékes hatóság engedélyezi -, ami biztosítja a megfelelő biológiai biztonsági intézkedések a madárinfluenza terjedésének megelőzését célzó alkalmazását; ez a tilalom nem vonatkozik a megfigyelési körzeten keresztül közúton vagy vasúton történő, kirakodás vagy megállás nélküli átszállításra;
c)
a baromfi, fiatal tojóbaromfi, naposcsibe valamint tojás mozgásának megtiltása a megfigyelési körzeten kívül fekvő gazdaságokba, vágóhidakra, csomagoló központokba, vagy tojástermékek előállítására szolgáló létesítménybe; azonban az illetékes hatóság engedélyezheti az alábbiak szerinti közvetlen szállítást:
i.
a vágóbaromfinak egy kijelölt vágóhídra szállítása, a 18. cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontja alapján történő azonnali levágás céljából;
Az illetékes hatóság engedélyezheti a védőkörzeten és megfigyelési körzeten kívülről származó, azonnali levágásra szánt baromfinak a megfigyelési körzeten belül található kijelölt vágóhídra történő közvetlen szállítását, és az ilyen baromfiból nyert hús ezt követő elszállítását;
ii.
fiatal tojóbaromfinak ugyanabban a tagállamban olyan gazdaságba szállítását, amelyben nincs más baromfi; az említett gazdaságot a fiatal tojóbaromfi gazdaságba érkezését követően hatósági megfigyelés alá kell helyezni, és a fiatal tojóbaromfinak legalább 21 napig a rendeltetési gazdaságban kell maradnia;
iii.
naposcsibék szállítása:
-
az azonos tagállamban lévő gazdaságba vagy gazdaság óljába, feltéve, hogy megfelelő biológiai biztonsági intézkedéseket alkalmaznak és a gazdaságot a szállítást követően hatósági megfigyelés alá helyezik, a naposcsibéknek továbbá legalább 21 napig a rendeltetési gazdaságban kell maradniuk, vagy
-
bármely más gazdaságba, ha azok a védő- és megfigyelési körzeteken kívül fekvő baromfitartó gazdaságokból származó keltetőtojásból keltek ki, feltéve, hogy a feladó keltetőtelep logisztikája és biológiailag biztonságos munkafeltételei révén biztosítani tudja, hogy e tojások nem kerültek érintkezésbe az e körzetekben található baromfiállományokból származó, és ennélfogva más egészségügyi állapotú más keltetőtojással vagy naposcsibékkel;
iv.
keltetőtojás szállítása egy olyan kijelölt keltetőbe, mely a megfigyelési körzetben vagy azon kívül helyezkedik el; a tojást és annak csomagolását feladás előtt fertőtleníteni kell, és biztosítani kell e tojások visszakereshetőségét;
v.
étkezési tojások szállítása a kijelölt csomagolóközpontba, feltéve, hogy azok egyszer használatos csomagolásúak, és hogy az illetékes hatóság által megkövetelt valamennyi biológiai biztonsági intézkedést alkalmazzák;
vi.
tojások szállítása a tojástermékek gyártásával a 853/2004/EK rendelet III. melléklete X. szakaszának II. fejezetében foglaltak szerint foglalkozó olyan létesítménybe, mely a megfigyelési körzeten belül vagy kívül helyezkedik el, a 852/2004/EK rendelet II. mellékletének XI. fejezetével összhangban történő kezelésre;
vii.
tojások szállítása ártalmatlanítás céljából;
d)
a megfigyelési körzetben található gazdaságokba belépő vagy onnan távozó minden személy betartja a madárinfluenza terjedésének megelőzését célzó, megfelelő biológiai biztonsági intézkedéseket;
e)
a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak, valamint a hús, takarmány, trágya, hígtrágya és alom, és minden más, kontaminációra gyanús dolog vagy anyag szállítására használt járműveket és eszközöket a fertőzést követően a lehető leggyorsabban takarítsák ki és fertőtlenítsék, a hatósági állatorvos utasításaival összhangban;
f)
az illetékes hatóság engedélye nélkül baromfi, más, fogságban tartott madarak vagy a háziasított emlősök nem vihetők be a baromfit tartó gazdaságba és onnan nem vihetők ki; Ez a korlátozás nem vonatkozik azon emlősökre, amelyeknek csak az emberi lakóhelyül szolgáló területekre van bejárásuk, ahol:
i.
nem érintkeznek a háztáji baromfival vagy más, fogságban tartott madarakkal, és
ii.
nincs hozzáférésük olyan ketrechez vagy területhez, ahol ilyen háztáji baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartanak;
g)
haladéktalanul jelentik a megnövekedett morbiditást vagy mortalitást, vagy a gazdaság termelési adataiban bekövetkezett jelentős esést az illetékes hatóságnak, amely a hatósági állatorvos utasításaival összhangban elvégzi a szükséges vizsgálatokat;
h)
tilos a használt alom, trágya vagy hígtrágya elszállítása vagy szétszórása, amennyiben az illetékes hatóság azt nem engedélyezte; azonban engedélyezhető a trágya vagy hígtrágya mozgása a biológiai biztonsági intézkedések hatálya alatt álló, a megfigyelési körzetben található gazdaságokból az 1774/2002/EK rendelettel összhangban a madárinfluenza-vírusok lehetséges jelenlétének megszüntetését szolgáló kezelésre, vagy későbbi kezelés céljából köztes tárolásra kijelölt telepekre;
i)
tilos vásárok, piacok, bemutatók, illetve a baromfi vagy más, fogságban tartott madarak egyéb csoportosulásainak tartása;
j)
baromfit vadállomány újratelepítésére nem engednek szabadon.
26. cikk
Az intézkedések időtartama
A 25. cikkben előírt intézkedéseket a fertőzött gazdaságnak a hatósági állatorvos utasításaival összhangban végzett előzetes takarítása és fertőtlenítése befejezésének napjától számított legalább 30 napig fenn kell tartani.
27. cikk
A további, korlátozás alatt álló körzetekben alkalmazandó intézkedések
(1) Az illetékes hatóság elrendelheti, hogy a 13-26. cikkben előírt némely vagy minden intézkedést alkalmazzák a 11. cikk (4) bekezdésében előírt további, korlátozás alatt álló körzeteken belül (a továbbiakban: a további, korlátozás alatt álló körzetek).
(2) Az illetékes hatóság - amennyiben a járványügyi információ vagy egyéb bizonyítékok azt indokolják -, megelőző célú felszámolási programot hajthat végre, beleértve a baromfik illetve más, fogságban tartott madarak további, korlátozás alatt álló körzetekben lévő, a 2005/94/EK irányelv IV. mellékletének szempontjai alapján veszélyeztetettnek minősülő gazdaságokban és területeken való, megelőző célú levágását és leölését.
E gazdaságok újratelepítésének az illetékes hatóság utasításaival összhangban kell történnie.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazó tagállamok erről tájékoztatják a Bizottságot.
28. cikk
Sertéseket és más fajokat érintő laboratóriumi vizsgálatok és egyéb intézkedések
(1) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a magas patogenitású madárinfluenza bármely gazdaságban való jelenlétének megállapítását követően a gazdaság területén található sertéseket megfelelő laboratóriumi vizsgálatoknak vessék alá, a sertések magas patogenitású madárinfluenza-vírussal való múltbeli vagy jelenlegi fertőzöttségének megállapítása vagy kizárása érdekében.
E vizsgálatok eredményének kézhezvételéig a gazdaságból sertést nem lehet kivinni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdéssel összhangban elvégzett laboratóriumi vizsgálatok megállapítják a sertésekben a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok jelenlétét, az illetékes hatóság engedélyezheti e sertések átszállítását más sertéstartó gazdaságokba vagy a kijelölt vágóhidakra, feltéve, hogy későbbi megfelelő vizsgálatok kimutatták, hogy a madárinfluenza terjedésének kockázata elhanyagolható.
(3) Az illetékes hatóság biztosítja, hogy amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott laboratóriumi vizsgálatok komoly egészségügyi veszélyt állapítanak meg, a sertéseket a 93/119/EK tanácsi irányelvvel (7) összhangban és a lehető leghamarabb, hatósági felügyelet mellett, olyan módon öljék le, hogy különösen szállítás közben megelőzhető legyen a madárinfluenza-vírus terjedése.
(4) Az illetékes hatóság a madárinfluenza bármely gazdaságban való jelenlétének megállapítását követően és a kockázatértékelés alapján alkalmazhatja az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a gazdaságban tartott bármely más emlősre, és kiterjesztheti azokat a kontaktgazdaságokra.
(5) A tagállamok az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében értesítik a Bizottságot az (1)-(4) bekezdésnek megfelelően alkalmazott vizsgálatok és intézkedések eredményéről.
(6) Az illetékes hatóság a magas patogenitású madárinfluenza-vírus sertésekben vagy bármely más, bármely gazdaságban tartott emlősben való jelenlétének megállapítását követően megfigyelést rendelhet el a magas patogenitású madárinfluenza-vírus további fajokra történő elterjedésének meghatározása érdekében.
29. cikk
A gazdaságok újratelepítése
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 7. cikkben előírt intézkedések alkalmazását követően betartják e cikk (2)-(5) bekezdéseinek rendelkezéseit.
(2) A kereskedelmi célú baromfitartó gazdaságokban a baromfi újratelepítése nem történhet a hatósági állatorvos utasításainak megfelelő végső takarítás és fertőtlenítés befejezését követő 21 napos időszakban.
(3) A következő intézkedéseket kell végrehajtani a kereskedelmi baromfitartó gazdaságok újratelepítését követő 21 napos időszakban:
a)
a baromfi legalább egy hatósági állatorvosi vizsgálaton átesik. A hatósági állatorvosi vizsgálatot vagy - amennyiben egynél többet végeznek el - a végleges állatorvosi vizsgálatot a fent említett 21 napos időszak végéhez legközelebb kell elvégezni;
b)
a laboratóriumi vizsgálatokat az illetékes hatóság utasításaival összhangban végzik el;
c)
az újratelepítési szakaszban elhullott baromfit az illetékes hatóság utasításaival összhangban vizsgálják meg;
d)
a kereskedelmi baromfitartó gazdaságba belépő vagy onnan távozó minden személynek be kell tartania a madárinfluenza terjedésének megelőzését célzó, megfelelő biológiai biztonsági intézkedéseket;
e)
az újratelepítési szakaszban az illetékes hatóság engedélye nélkül nem vihető ki baromfi a kereskedelmi célú baromfitartó gazdaságból;
f)
a tulajdonos nyilvántartást vezet a termelési adatokról - beleértve a morbiditást és a mortalitást is -, amelyet rendszeresen frissít;
g)
a termelési adatokban bekövetkezett, az f) pontban említett bármely lényeges változást és más szokatlan jelenséget haladéktalanul jelentenek az illetékes hatóságnak.
(4) A kockázatértékelés alapján az illetékes hatóság elrendelheti, hogy a (3) bekezdésben meghatározott eljárásokat a kereskedelmi célú baromfitartó gazdaságoktól eltérő gazdaságokra, valamint a kereskedelmi célú baromfitartó gazdaságban található más fajokra is alkalmazzák.
(5) A kontaktgazdaságokban a baromfi újratelepítését az illetékes hatóság kockázatértékelésen alapuló utasításaival összhangban kell végezni.
30. cikk
Érvényesség
Ezt a határozatot 2007. június 30-ig kell alkalmazni.
31. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. június 14-én.