RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2074/2004
af 29. november 2004
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte i januar 1997 ved forordning (EF) nr. 119/97 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). Den endelige told af prisen netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, var 32,5 % for World Wide Stationery Mfg (»WWS«), et selskab, som blev indrømmet individuel behandling, og 39,4 % for alle andre selskaber i Kina. Denne told gjaldt for andre ringmekanismer end dem med 17 eller 23 ringe (Taric-kode 8305100011, 8305100012 og 8305100019), mens ringmekanismer med 17 og 23 ringe (Taric-kode 8305100021, 8305100022 og 8305100029) var omfattet af en told, der udgjorde forskellen mellem mindsteimportprisen på 325 EUR pr. 1 000 stk. og prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, når sidstnævnte var lavere end mindsteimportprisen.
(2)
Efter en anmodning om en undersøgelse vedrørende overvæltning i forbindelse med ovennævnte foranstaltninger, der blev indgivet i henhold til artikel 12 i grundforordningen, blev de gældende toldsatser for andre ringmekanismer end dem med 17 og 23 ringe (Taric-kode 8305100011, 8305100012 og 8305100019) i september 2000 forhøjet ved Rådets forordning (EF) nr. 2100/2000 (3) til 51,2 % for WWS og til 78,8 % for alle andre selskaber i Kina.
(3)
Der har været antidumping- og udligningsforanstaltninger gældende siden juni 2002 for importen af ringmekanismer med oprindelse i Indonesien. Disse foranstaltninger, som ikke er omfattet af nærværende undersøgelse, blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 976/2002 og Rådets forordning (EF) nr. 977/2002 af 4. juni 2002 (4).
(4)
Efter en undersøgelse af den påståede omgåelse af antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 119/97, ved import af ringmekanismer afsendt fra Vietnam, blev foranstaltningerne udvidet til også at omfatte importerede varer afsendt fra Vietnam ved Rådets forordning (EF) nr. 1208/2004 (5).
(5)
I april 2004 blev der indledt en undersøgelse af den påstående omgåelse af antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 119/97, ved import af ringmekanismer afsendt fra Thailand, uanset om varen var angivet med oprindelse i Thailand eller ej (6).
(6)
Begge undersøgelser, der er nævnt i de to foregående betragtninger, var uafhængige af resultaterne af nærværende undersøgelse.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(7)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger for importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Kina (7) modtog Kommissionen den 23. oktober 2001 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.
(8)
Anmodningen blev indgivet af to EF-producenter, Koloman Handler AG og Krause Ringbuchtechnik GmbH (»de anmodende producenter«), der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet af ringmekanismer. Anmodningen blev indgivet, fordi udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville føre til større mængder skadevoldende dumpingimport med oprindelse i Kina.
(9)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen og iværksatte en undersøgelse (8).
3. Undersøgelse
a) Procedure
(10)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for eksportlandet, de anmodende EF-producenter og den anden kendte EF-producent om indledningen af den fornyede undersøgelse (foranstaltningers ophør). Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen.
(11)
Alle parter, som anmodede om det inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt.
(12)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle de parter, der officielt fik meddelelse om indledningen af undersøgelsen, og til dem, der anmodede om et spørgeskema inden for den fastsatte frist i indledningsforordningen. Desuden blev en producent i Indien (analogt land) kontaktet og modtog et spørgeskema.
(13)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de to anmodende EF-producenter og en eksporterende producent i det pågældende land såvel som fra en producent i det analoge land og to ikke-forbundne importører i Fællesskabet.
(14)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold. De blev indrømmet en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og afgørelserne er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
b) Interesserede parter og kontrolbesøg
(15)
Alle oplysninger, som blev anset for at være nødvendige til at bestemme, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade og til at fastlægge Fællesskabets interesser, blev indhentet og efterprøvet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
i)
Anmodende EF-producenter
-
Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland
-
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (indtil november 2001 blev ringmekanismer fremstillet af Koloman Handler AG), Wien, Østrig (jfr. betragtning (50))
ii)
Producent i eksportlandet
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kina
iii)
Producent i det analoge land
-
Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Chennai, Indien
iv)
Ikke-forbundet importør i Fællesskabet
-
Bensons International Systems B.V., Utrecht, Nederlandene.
c) Undersøgelsesperiode
(16)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2001 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 1998 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(17)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. visse ringmekanismer, der består af to rektangulære stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af tråd af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen. Ringene kan have forskellige former, hvoraf de mest almindelige er runde eller D-formede. Ringmekanismer tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100011, 8305100012 og 8305100019 for andre mekanismer end mekanismer med 17 og 23 ringe og Taric-kode 8305100021, 8305100022 og 8305100029 for mekanismer med 17 og 23 ringe). Bueformede ringmekanismer, der tariferes under samme KN-kode, er ikke omfattet af denne undersøgelse.
(18)
Ringmekanismer anvendes ved fremstillingen af ringbind af papir, pap og plast, præsentationsmapper og andre former for sagsmapper.
(19)
Der blev solgt et stort antal af forskellige typer ringmekanismer i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Forskellene mellem disse typer blev fastlagt på grundlag af grundpladens bredde, type mekanisme, antal ringe, åbningsmekanismen, nominel indholdskapacitet, ringens diameter, ringenes form, længden og afstanden mellem ringene. Da alle typer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og de kan erstatte hinanden inden for visse intervaller, blev det fastslået, at alle ringmekanismer udgør en og samme vare med henblik på denne procedure.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at ringmekanismer fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i det analoge land (Indien) og ringmekanismer eksporteret til Fællesskabet fra Kina havde samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(21)
Det konstateredes også, at der ikke var forskelle mellem de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for de ringmekanismer med oprindelse i Kina, som importeres til Fællesskabet, og de af EF-erhvervsgrenen fremstillede ringmekanismer, som sælges på fællesskabsmarkedet.
(22)
Det konkluderes derfor, at ringmekanismer fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i det analoge land, ringmekanismer med oprindelse i Kina, der eksporteres til Fællesskabet, og ringmekanismer fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet alle er samme varer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de eksisterende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(24)
Af de tre kinesiske eksporterende producenter, der er nævnt i klagen, var det kun WWS, der blev indrømmet individuel behandling både i den oprindelige undersøgelse og i antiovervæltningsundersøgelsen, som udviste samarbejdsvilje. De to andre eksportselskaber erklærede, at de ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Et af selskaberne synes imidlertid at være involveret i omgåelsespraksis via Thailand, hvilket er blevet undersøgt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (jf. betragtning (42) og (43)).
2. Fortsat dumping
(25)
Det eneste samarbejdsvillige selskabs eksportmængde udgjorde ifølge Eurostat hele importen af varer med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden. Denne mængde udgør 1,9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden for nærværende undersøgelse sammenlignet med 45 % af det samlede forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, dvs. fra 1. oktober 1994 til 30. september 1995.
a) Metode
(26)
I forhold til den oprindelige undersøgelse er kun valget af analogt land blevet ændret, ellers er metoden for beregning af dumpingmargenen stadig den samme.
b) Analogt land
(27)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af oplysninger indhentet i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»det analoge land«), som blev udvalgt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.
(28)
I den oprindelige undersøgelse blev Malaysia valgt som analogt land. Da produktionen i Malaysia er standset og er blevet overført til bl.a. Indien, var det nødvendigt at vælge et andet repræsentativt land. I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev Indien foreslået som analogt land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Dette valg blev ikke anfægtet. Det blev også konstateret, at de forskellige grunde til at vælge Indien, f.eks. størrelsen af det indiske hjemmemarked, markedets åbenhed og dets grad af adgang til råmaterialer, gav sikkerhed for normale konkurrencevilkår. Den indiske producent, der blev kontaktet, indvilgede i at samarbejde og havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Selskabet var forretningsmæssigt forbundet med den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, men der blev ikke fundet nogen grund til at antage, at dette kunne få indflydelse på fastsættelsen af den normale værdi. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev Indien derfor anset for at være et passende analogt land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
c) Normal værdi
(29)
Salget af samme vare på hjemmemarkedet i det analoge land var fortjenstgivende og repræsentativt i undersøgelsesperioden. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder i det analoge land, dvs. Indien.
d) Eksportpris
(30)
Da den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af den eksportpris, der faktisk var betalt eller skulle betales.
e) Sammenligning
(31)
For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen foretaget justering for forskelle i indenlandske fragtomkostninger, nedslag og udskudte rabatter, håndterings- og lasteomkostninger, transport- og kreditomkostninger, provisioner og forsikringsomkostninger, som påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed.
(32)
Det bør imidlertid bemærkes, at mængden og udvalget af de typer ringmekanismer, der eksporteredes til Fællesskabet, formindskedes kraftigt efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger. De typer af samme vare, som solgtes på hjemmemarkedet i det analoge land i undersøgelsesperioden, kunne således kun sammenlignes med 10 % af de typer, som den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede direkte fra Kina. Derimod var sammenligningen i den oprindelige undersøgelse baseret på 75 % af det samlede salg. Det meste af den direkte eksport fra Kina i undersøgelsesperioden for nærværende undersøgelse omfattede »niche-segmenter« som ringmekanismer med 17 og 23 ringe, der er underlagt mindsteimportprisen.
f) Dumpingmargen
(33)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris i samme handelsled. Sammenligningen viste, at der ikke fandt dumping sted.
g) Konklusion om dumping
(34)
Hvad angår dumpingpraksis, blev der ikke konstateret dumping i forbindelse med WWS, den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. Men WWS' direkte eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden for nærværende undersøgelse var imidlertid af betydeligt mindre omfang end den, der blev fastlagt i den oprindelige undersøgelse. WWS' direkte eksport fra Kina var også koncentreret om den øverste ende af udvalget af ringmekanismer, navnlig modeller med 17 og 23 ringe, som er underlagt told i form af en mindsteimportpris (jf. betragtning (32)). Det betyder faktisk, at der næsten ikke blev betalt antidumpingtold på denne import. Resultatet kan ikke sammenlignes med den dumpingmargen, der blev beregnet i den oprindelige undersøgelse, fordi det ikke var muligt at beregne en dumpingmargen for de modeller af ringmekanismer, der er omfattet af antidumpingtolden, som var de mest solgte modeller på fællesskabsmarkedet, og som ikke blev eksporteret direkte fra Kina i undersøgelsesperioden for nærværende undersøgelse. Det var med hensyn til salgsmængde således kun muligt at foretage en sammenligning mellem salget af samme vare på hjemmemarkedet i det analoge land og de modeller, der udgjorde 10 % af salget fra Kina til Fællesskabet. På baggrund af ovenstående blev det fastslået, at det ikke er muligt at drage nogen klar konklusion om fortsat dumping.
3. Fornyet dumping
(35)
I mangel af en klar konklusion om fortsat dumping blev spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet dumping undersøgt.
(36)
Følgende elementer blev undersøgt: a) de eksporterende kinesiske producenters ekstra kapacitet og investeringer, b) den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents adfærd på markederne i tredjelande samt c) strukturen i mængder og priser på ikke-samarbejdsvillige selskabers eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.
a) Ekstra kapacitet og investeringer
(37)
Det er vigtigt at minde om, at der uden samarbejdsvilje fra andre eksporterende producenter end WWS ikke forelå oplysninger om produktionen i Kina, ekstra produktionskapacitet og salg på det kinesiske marked, undtagen i forbindelse med den samarbejdsvillige producent.
(38)
Det samarbejdsvillige selskabs produktionskapacitet var stabil fra 1999 til undersøgelsesperioden. Da produktionen af den pågældende vare faldt med 28 % mellem 1999 og undersøgelsesperioden, er der imidlertid sandsynlighed for, at den samarbejdsvillige eksporterende producent er i besiddelse af en omfattende uudnyttet produktionskapacitet, dvs. en tredjedel af den samlede kapacitet. Denne producent vil følgelig hurtigt kunne øge sin produktion og rette den mod et hvilket som helst eksportmarked, også fællesskabsmarkedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Det skal også bemærkes, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents uudnyttede produktionskapacitet er i stand til at dække stort set halvdelen af forbruget i Fællesskabet. Det er ligeledes rimeligt at antage, at de andre kinesiske producenter også har betydelig ekstra produktionskapacitet, da den samlede kinesiske eksport er faldet, og der ikke foreligger oplysninger, som tyder på, at kapaciteten i Kina skulle være blevet mindre.
(39)
Det samarbejdsvillige selskab bevarede et højt niveau for investeringer i maskiner og udstyr fra 1999 til undersøgelsesperioden, selv om det var faldende.
b) Den samarbejdsvillige kinesiske producents adfærd på markeder i tredjelande
(40)
Det samarbejdsvillige selskabs eksportsalg til tredjelande (uden EF) faldt med 8 % i mængde fra 2000 til undersøgelsesperioden. Selskabets gennemsnitlige eksportpris til tredjelande faldt med 12 % i samme periode.
c) Ikke-samarbejdsvillige kinesiske selskabers adfærd (mængde og priser)
(41)
Hvad angår selskaber, som ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, var det nødvendigt at træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. I mangel af samarbejde blev amerikanske og kinesiske statistikker konsulteret med henblik på fastsættelsen af mængder og priser for den kinesiske eksport til andre lande. Selv om det absolutte omfang af den kinesiske eksport er forskellig alt efter oplysningskilde, bekræfter begge statistikker, at eksporten af ringmekanismer fra Kina faldt betydeligt over hele verden i perioden mellem 1999 og undersøgelsesperioden. Ifølge kinesiske statistikker udgjorde den eksporterede mængde ringmekanismer til verdensmarkedet i 1999 ca. 662 mio. stk., som faldt til 523 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige eksportpris blev ved med at være mere eller mindre stabil i samme periode, selv om den omfattede forskellige varetyper til vidt forskellige priser. Som nævnt i betragtning (38) er det i mangel af oplysninger om et hypotetisk fald i de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters produktionskapacitet sandsynligt, at de stadig har en stor uudnyttet kapacitet. Hvis foranstaltningerne får lov til at bortfalde, er det under disse omstændigheder rimeligt at antage, at fællesskabsmarkedet vil blive et meget attraktivt mål for de pågældende kinesiske eksportører, som så vil genoptage deres eksport til fællesskabsmarkedet i store mængder.
(42)
Det er også vigtigt at bemærke, at OLAF foretog en undersøgelse for at fastslå, om importerede ringmekanismer angivet med oprindelse i Thailand faktisk havde oprindelse i det pågældende land, idet det blev påstået, at de egentlig var af kinesisk oprindelse.
(43)
Konklusionen af undersøgelser foretaget af OLAF og de berørte medlemsstater er, at ringmekanismerne ikke havde oprindelse i Thailand. Undersøgelserne viste yderligere, at en betydelig del af den pågældende handel var af kinesisk ikke-præferenceoprindelse og således pålagt antidumpingtold.
(44)
Den type varer, der blev eksporteret via Thailand, omfattede i højere grad de ringmekanismemodeller, der solgtes mest på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden, end de modeller med 17 eller 23 ringe, som solgtes direkte fra Kina. Dette gav mulighed for at foretage en sammenligning med anvendelse af de mest solgte modeller på fællesskabsmarkedet. Således blev der foretaget en sammenligning mellem ringmekanismer eksporteret fra Thailand til Fællesskabet og en række sammenlignelige varetyper solgt på hjemmemarkedet i det analoge land. Resultatet bør betragtes med forsigtighed, idet det uden en fuldstændig undersøgelse af importen af ringmekanismer fra Thailand kun var muligt at basere beregningen på et pristilbud fob Bangkok fra EF-erhvervsgrenen for varetyper, der eksporteredes fra Thailand til Fællesskabet i og efter undersøgelsesperioden. Det fremgik imidlertid af beregningen, at priserne på ringmekanismer eksporteret fra Thailand var lavere end priserne på det indiske hjemmemarked, og det kan derfor ikke udelukkes, at disse ringmekanismer blev solgt til Fællesskabet til dumpingpriser.
d) Antiovervæltningsundersøgelse
(45)
Efter den oprindelige undersøgelse, ved hvilken der blev indført en told på 32,5 % for WWS og 39,4 % for alle andre kinesiske selskaber, førte en antiovervæltningsundersøgelse i oktober 2000 desuden til en forhøjelse af toldniveauet til 51,2 % for WWS og 78,8 % for alle andre selskaber.
e) Tredjelandes handelsbeskyttelsesforanstaltninger
(46)
Ingen tredjelande anvender handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for import af ringmekanismer fra Kina.
4. Konklusion
(47)
Det fremgik af undersøgelsen, at både den samarbejdsvillige eksporterende producent og sandsynligvis også de to andre kinesiske eksporterende producenter har en betydelig ekstra kapacitet i betragtning af den store nedgang i deres eksport fra 1999 til undersøgelsesperioden. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents uudnyttede produktionskapacitet er desuden i stand til at dække stort set halvdelen af forbruget i Fællesskabet.
(48)
Det synlige forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden var ca. 270 mio. stk., hvoraf kun 5 mio. stk. var angivet med oprindelse i Kina. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. oktober 1994 til 30. september 1995) eksporterede kinesiske eksporterende producenter 126 mio. stk. til Fællesskabet. På baggrund af de kinesiske eksporterende producenters ekstra kapacitet er det derfor sandsynligt, at importen fra Kina til fællesskabsmarkedet vil blive genoptaget i betydeligt omfang, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe. I tillæg til presset på de kinesiske selskaber for at eksportere på grund af deres store ekstra kapacitet vil det meste af eksporten sandsynligvis foregå til dumpingpriser. Selv om sammenligningen ikke viste dumping for det samarbejdsvillige selskab, var den baseret på et lille udvalg, som det ikke var muligt at sammenligne med dumpingberegningen i den oprindelige undersøgelse. På den anden side eksporterede et af de kinesiske selskaber, som ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, ringmekanismer til fællesskabsmarkedet via et forretningsmæssigt forbundet selskab etableret i Thailand. Beregninger har vist, at salget foregik til dumpingpriser. Det kan derfor ikke udelukkes, at dumpingen fortsatte kun et år efter en antiovervæltningsundersøgelse.
(49)
På grundlag af disse resultater og begivenheder er det sandsynligt, at hvis de kinesiske eksportører genoptager eksporten til EU, vil denne eksport foregå til priser under den normale værdi. Det må derfor forventes, at der vil forekomme dumping fra Kina uden den nuværende told.
D. DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(50)
I undersøgelsesperioden blev ringmekanismer fremstillet i Fællesskabet af følgende producenter:
-
Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland
-
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (indtil november 2001 var ringmekanismer blevet fremstillet af Koloman Handler AG), Wien, Østrig
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien.
(51)
De første to producenter er de anmodende producenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. De samarbejdsvillige EF-producenter tegnede sig for mere end 90 % af den samlede produktion i Fællesskabet af ringmekanismer i undersøgelsesperioden. Det blev derfor fastslået, at disse producenter repræsenterer EF-erhvervsgrenen som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. De er i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«. Efter undersøgelsesperioden blev de to selskaber en del af samme koncern, men deres produktion blev bevaret i Fællesskabet. Denne koncern er ikke forretningsmæssigt forbundet med de kinesiske eksporterende producenter.
E. SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABETS MARKED
1. Forbruget på fællesskabsmarkedet
(52)
De samarbejdende EF-producenters besvarelser af spørgeskemaet blev anvendt til fastsættelse af EF-erhvervsgrenens salg af ringmekanismer på fællesskabsmarkedet. Andre oplysninger, der var til rådighed, blev også anvendt til at beregne salget for den EF-producent, som ikke indgik i definitionen af EF-erhvervsgrenen.
(53)
I forbindelse med importen af varer med oprindelse i Kina og importen af varer angivet med Thailand som oprindelse blev der anvendt tal fra Eurostat, med undtagelse af tallene vedrørende import af varer angivet med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden, idet oplysningerne fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev anvendt for denne periode.
(54)
Hvad angår importen af varer med oprindelse i andre tredjelande, var det nødvendigt at anvende tallene for import af varer med oprindelse i Indien og Indonesien fra dumpingproceduren vedrørende disse to lande, med undtagelse af tallene for undersøgelsesperioden. Oplysninger fra Eurostat blev anvendt til beregning af den importmængde, som ikke var til rådighed i besvarelserne af spørgeskemaet eller i tidligere procedurer. For importen af varer med oprindelse i Ungarn anvendtes en samarbejdsvillig EF-producents besvarelse af spørgeskemaet. For andre tredjelande end Ungarn og de lande, der er nævnt i denne betragtning, anvendtes oplysninger fra Eurostat. Det var nødvendigt at omregne tallene fra Eurostat fra tons til stk.
(55)
På dette grundlag faldt det synlige forbrug i Fællesskabet med 9 % i den betragtede periode, fra 297 mio. stk. (tallene afrundet til mio.) i 1998 til 270 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Tallene for 1999 og 2000 var henholdsvis 306 mio. stk. og 316 mio. stk.
2. Import fra det pågældende land
a) Importens omfang og markedsandel
(56)
Den import, der var angivet med oprindelse i Kina, faldt brat fra 44 mio. stk. i 1998 til 24 mio. stk. i 1999, 10 mio. stk. i 2000 og 5 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Markedsandelen for den import, der var angivet med oprindelse i Kina, faldt hvert år i den betragtede periode fra 14,8 % i 1998 til 7,8 % i 1999, 3 % i 2000 og 1,9 % i undersøgelsesperioden.
b) Prisudviklingen for importen af den pågældende vare
(57)
Den gennemsnitlige pris for importerede varer angivet med oprindelse i Kina steg med 96 % mellem 1998 (141 EUR) og undersøgelsesperioden (278 EUR). Den stigende tendens i priserne på importerede varer angivet med oprindelse i Kina afspejler i højere grad den stigende vægt af mere kostbare varetyper, der er underlagt en mindsteimportpris (ringmekanismer med 17 og 23 ringe), end en egentlig prisstigning.
3. Import af varer angivet med Thailand som oprindelsesland
(58)
På grundlag af resultaterne af OLAF-undersøgelsen blev det ovenfor nævnt, at en stor del af importen af varer angivet med oprindelse i Thailand faktisk var varer med kinesisk oprindelse. Importen af varer angivet med oprindelse i Thailand steg fra 1 mio. stk. i 1998 til 16 mio. stk. i 1999, 17 mio. stk. i 2000 og 20 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Markedsandelen for importen af varer angivet med oprindelse i Thailand øgedes hvert år i den betragtede periode fra 0,3 % i 1998 til 5,2 % i 1999, 5,3 % i 2000 og 7,4 % i undersøgelsesperioden. Gennemsnitsprisen for importerede varer angivet med oprindelse i Thailand faldt med 9 % i samme perioden fra 100 EUR til 91 EUR. Mere detaljerede oplysninger var til rådighed om importen af varer angivet med oprindelse i Thailand og vedrører videresalgspriser anvendt af en europæisk distributør af ringmekanismer, som blev eksporteret via Thailand. Det konstateredes, at disse videresalgspriser i gennemsnit lå 12 % under EF-erhvervsgrenens salgspriser.
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation (9)
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(59)
EF-erhvervsgrenens produktion faldt med 17 % i den betragtede periode fra 100 (indekstal) i 1998 til 91 i 1999, 89 i 2000 og 83 i undersøgelsesperioden. Koloman Handler AG's beslutning om at overføre en del af produktionen til Ungarn i 2000 forklarer faldet i produktionen det pågældende år. I undersøgelsesperioden indgav Koloman Handler AG konkursbegæring, og selskabets produktion faldt meget i anden halvdel af 2001.
(60)
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 7 % i den betragtede periode. Den steg i 1999 til 107 (indekstal) og faldt så til 93 i 2000 som resultat af Koloman Handler AG's beslutning om at overføre en del af produktionen til Ungarn. Produktionskapaciteten stabiliseredes i undersøgelsesperioden.
(61)
Kapacitetsudnyttelsen faldt fra over 80 % i 1998 til 70-75 % i 1999, steg til 76-80 % i 2000 og faldt så igen til 70-75 % i undersøgelsesperioden.
b) Lagre
(62)
EF-erhvervsgrenens ultimolagre faldt med 37 % i den betragtede periode og var faldende hvert år i perioden. Den vigtigste faktor var nedgangen i Koloman Handler AG's produktion efter selskabets konkursbegæring. Den tid, hvor varerne lå på lager inden salg, blev nedsat med 10 dage i den betragtede periode.
c) Salgets omfang, markedsandel og vækst
(63)
EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet faldt med 8 % i den betragtede periode fra 119 mio. stk. i 1998 til 109 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Salget faldt også i 1999 til 115 mio. stk. og forblev på næsten samme niveau i 2000.
(64)
EF-erhvervsgrenens markedsandel steg lidt i den betragtede periode fra 40,1 % i 1998 til 40,4 % i undersøgelsesperioden, på trods af at den var faldet betydeligt i 1999 og 2000 med henholdsvis 37,6 % og 36,2 %.
(65)
Forbruget i Fællesskabet faldt med 9 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens salg faldt med 8 %. På den anden side faldt den samlede import af varer angivet med oprindelse i Kina og Thailand med 44 % i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen øgede således sin markedsandel lidt, samtidig med at markedsandelen for importerede varer angivet med Kina som oprindelsesland blev mindre, og markedsandelen for importerede varer angivet med Thailand som oprindelsesland blev større.
d) Salgspriser og omkostninger
(66)
EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris for ringmekanismer solgt på fællesskabsmarkedet til ikke-forbundne kunder faldt hvert år i den betragtede periode, fra 206 EUR i 1998 til 190 EUR i 1999, 177 EUR i 2000 og 174 EUR i undersøgelsesperioden, dvs. med 16 % i den betragtede periode. Der blev først indført antidumpingforanstaltninger over for importen fra Indonesien i juni 2002, så det kan ikke udelukkes, at ringmekanismer fra Indonesien til dumpingpriser har haft virkning for prisudviklingen i den betragtede periode.
(67)
Salgsprisen på de vigtigste råmaterialer (bånd og tråd af stål) fulgte ikke den nedadgående tendens. Arbejdsomkostningerne pr. enhed, som udgør over to femtedele af de samlede omkostninger pr. enhed, faldt på den anden side betydeligt i den betragtede periode.
e) Rentabilitet
(68)
Da virkningerne var betydelige af visse forhold, som ikke afspejler erhvervsgrenens normale resultater (særlig afskrivning af goodwill efter erhvervelse), blev driftsfortjenestmargenen før afskrivning af goodwill anset for at være en bedre indikator end fortjenstmargenen før- skat med henblik på en vurdering af EF-erhvervsgrenens rentabilitet. EF-erhvervsgrenen har hele tiden haft en dårlig driftsfortjenstmargen på sit salg til ikke-forbundne kunder i Fællesskabet. Rentabiliteten forbedredes fra 0-3 % i 1998 til 3,1 %-6 % i 1999, faldt så til mellem 0 % og - 3 % i 2000 og lå under - 3 % i undersøgelsesperioden. Disse negative resultater bidrog sikkert til, at de pågældende to selskaber gik konkurs: Koloman Handler AG i juli 2001 og Krause Ringbuchtechnik GmbH i april 2002 (dvs. lige efter undersøgelsesperiodens udløb).
f) Investeringer og evne til at rejse kapital
(69)
Analysen af investeringer fokuserede på investeringer i fabrikker og maskiner, som udgør over 90 % af de samlede investeringer i undersøgelsesperioden. Investeringen i goodwill blev ikke taget i betragtning, da den ikke afspejler EF-erhvervsgrenens normale resultater over flere år, idet den var resultatet af en erhvervelse som var et enkeltstående tilfælde. Investeringerne i fabrikker og maskiner faldt med 65 % i den betragtede periode. De faldt til 52 (indekstal) i 1999, 48 i 2000 og 35 i undersøgelsesperioden.
(70)
EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital var svækket på grund af dens konsekvent dårlige rentabilitet.
g) Afkast af investeringer
(71)
Da egenkapitalen blev negativ i 2000, og begge EF-producenter følgelig indgav konkursbegæring, anvendtes afkastet af de samlede aktiver til at måle afkastet af investeringer. Afkastet af de samlede aktiver var stabilt i 1998 og 1999 og lå på mellem 0 og 3 %, faldt pludselig til mellem 0 % og - 5 % i 2000 og lå under - 10 % i undersøgelsesperioden.
h) Likviditet
(72)
En analyse af en forenklet driftslikviditet, dvs. driftsfortjeneste plus afskrivning (minus afskrivning af goodwill) viser en tendens, der ligner tendensen for driftsfortjenstmargenen. Likviditeten voksede fra 100 (indekstal) i 1998 til 126 i 1999 og faldt så til 62 i 2000 og - 65 i undersøgelsesperioden.
i) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(73)
Beskæftigelsen (fuldtidsenheder) faldt hvert år i den betragtede periode, fra 100 (indekstal) i 1998 til 86 i 1999, 82 i 2000 og 77 i undersøgelsesperioden.
(74)
Produktiviteten målt i 1 000 stk. pr. ansat forbedredes med 8 % i den betragtede periode, mens arbejdskraftsomkostningerne pr. produceret enhed målt i EUR pr. kg faldt med 12 % i samme periode.
j) Den faktiske dumpingmargens størrelse
(75)
Der er ingen afgørelse angående den faktiske dumping i undersøgelsesperioden for importerede varer angivet med oprindelse i Kina, da resultaterne vedrørende denne import angår et lille, ikke repræsentativt udvalg af ringmekanismer. Endvidere var det ikke muligt at foretage en fuldstændig fastsættelse af dumping i forbindelse med importerede varer angivet med oprindelse i Thailand, idet der ikke forelå nogen undersøgelse angående dumping (OLAF-undersøgelsen angik fastsættelsen af oprindelsesstatus og vedrørte ikke spørgsmålet om dumping). Der blev derfor ikke draget nogen konklusion om størrelsen af den faktiske dumpingmargen.
5. Konklusion
(76)
EF-erhvervsgrenen befandt sig fortsat i en sårbar situation i den betragtede periode. Dette viser sig ved erhvervsgrenens faldende rentabilitet (eller med andre ord dens voksende tab efter 1999) på mindre salgsmængder til faldende enhedspriser.
(77)
EF-erhvervsgrenens sårbare situation i undersøgelsesperioden var resultatet af flere begivenheder tidligere såsom i) dumpingimport af varer med oprindelse i Kina indtil indførelsen af foranstaltninger i januar 1997, ii) overvæltning af disse foranstaltninger som fastlagt i oktober 2000, iii) dumpingimport af varer med oprindelse i Indonesien indtil indførelsen af antidumpingforanstaltninger i juni 2002 og iv) omgåelse via Thailand (OLAF-undersøgelsen). Efter en omgåelsesundersøgelse blev de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 119/97, udvidet til importerede varer afsendt fra Vietnam (jf. betragtning (4)). EF-erhvervsgrenen led således hele tiden under dumping i den betragtede periode og havde ikke nogen mulighed for at komme på fode igen. Faldet i forbruget på fællesskabsmarkedet var begrænset og kan derfor ikke i sig selv være en forklaring på EF-erhvervsgrenens sårbare situation.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Virkningerne af den forventede stigning i dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen
(78)
I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. perioden mellem 1. oktober 1994 og 30. september 1995) solgte de kinesiske eksporterende producenter 126 mio. stk. på markedet i Fællesskabet (WWS' salg udgør over to femtedele af denne mængde). I 2001 i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse solgte de 5 mio. stk. angivet med oprindelse i Kina. Da der findes en betydelig ekstra kapacitet i Kina (mens den kinesiske eksport til tredjelande er faldende i mængde), og de kinesiske eksporterende producenters adfærd konsekvent har vist, at de er rede til at sælge til skadevoldende dumpingpriser for at vinde markedsandele, er det klart tegn på, at der er sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping via import af varer med oprindelse i Kina, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.
(79)
Fællesskabet er det eneste marked, hvor de kinesiske eksporterende producenter stadig kan øge deres markedsandel, da de andre markeder allerede bliver forsynet af kinesiske producenter eller producenter i tredjelande, som kontrolleres af kinesiske producenter. EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse er ikke stor på de vigtigste markeder uden for EF, hvor næsten alle de ringmekanismer, der sælges, er fremstillet i Kina eller af selskaber, der kontrolleres af kinesiske eksporterende producenter. Pristrykket fra den pågældende import vil sandsynligvis stige som antydet i analysen i antiovervæltningsundersøgelsen, hvis de eksisterende foranstaltninger får lov til at udløbe. Når WWS var i stand til at opsuge en stor del af selskabets antidumpingtold på 32,5 %, og de andre kinesiske selskaber gjorde det samme med deres told på 39,4 %, er der stor sandsynlighed for, at de uden antidumpingforanstaltninger vil være i stand til at øge deres stærke pristryk på priserne for de ringmekanismer, der sælges i Fællesskabet.
(80)
Det må nævnes, at gennemsnitsprisen på ringmekanismer angivet med oprindelse i Thailand faldt med 9 % i den betragtede periode, og en sammenligning mellem en europæisk distributørs gennemsnitlige salgspris for ringmekanismer angivet med oprindelse i Thailand og EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris viste, at førstnævnte var ca. 12 % lavere end sidstnævnte.
(81)
Hvad angår spørgsmålet om import af varer fra andre tredjelande, har Ungarn nu været en del af Fællesskabet siden 1. maj 2004. Med hensyn til Indien og Indonesien er eksporterende producenter i begge lande under kinesiske eksporterende producenters kontrol. Hvis foranstaltningerne for import af varer med oprindelse i Kina bortfalder, vil incitamentet til at eksportere ringmekanismer fra Indien og Indonesien til Fællesskabet blive mindre, da der sandsynligvis i så tilfælde vil blive en kraftig stigning i dumpingimporten direkte fra Kina.
(82)
EF-erhvervsgrenen befinder sig allerede i en sårbar situation, og førnævnte betydelige stigning i importen fra Kina til dumpingpriser kombineret med store prisunderbud vil således uden tvivl have alvorlige følger for EF-erhvervsgrenen. På baggrund af erfaringerne med tidligere antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende ringmekanismer vil udløbet af foranstaltningerne vedrørende import af ringmekanismer med oprindelse i Kina efter al sandsynlighed føre til yderligere væsentlig forværring af EF-erhvervsgrenens situation.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(83)
På grundlag af ovenstående er det sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af ringmekanismer med oprindelse i Kina vil føre til en kraftig stigning i importen til Fællesskabet kombineret med et stort fald i salgspriserne. Langt størstedelen af varerne på markedet for ringmekanismer er meget standardiserede, og der konkurreres i vid udstrækning på priserne.
(84)
I den sammenhæng er det ud fra resultaterne vedrørende situationen på fællesskabsmarkedet således sandsynligt, at en stigning i importmængden til lave dumpingpriser vil trykke EF-erhvervsgrenens priser. Dette vil til gengæld føre til yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Følgerne for EF-erhvervsgrenen vil mest sandsynligt blive konkurser og lukning af de resterende fabrikker.
(85)
Foranstaltningernes bortfald vil fjerne den største hindring for de kinesiske eksporterende producenters salg til skadevoldende dumpingpriser på Fællesskabets marked.
(86)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fornyet skade forvoldt af dumpingimport af varer med oprindelse i Kina.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledning
(87)
Det blev undersøgt, om der var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at forny de gældende antidumpingforanstaltninger. Til dette formål og i overensstemmelse med artikel 21 i grundforordningen blev virkningerne af en fornyelse af foranstaltningerne for alle involverede parter i proceduren og følgerne af foranstaltningernes udløb undersøgt på grundlag af alle forelagte beviser.
(88)
For at vurdere virkningerne af en eventuel opretholdelse af foranstaltninger fik alle interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter i overensstemmelse med artikel 21, stk. 2, i grundforordningen. Kun de samarbejdsvillige EF-producenter og to ikke-forbundne importører besvarede spørgeskemaet. Tre brugere fremsatte bemærkninger, men de hverken besvarede spørgeskemaet eller forelagde dokumentation til støtte for deres bemærkninger.
(89)
Ifølge artikel 21, stk. 7, i grundforordningen kan der kun tages hensyn til oplysninger, hvis de er behørigt dokumenteret. I det foreliggende tilfælde var det ikke muligt at drage nogen konklusion ud fra brugernes bemærkninger om, at det ikke var i Fællesskabets interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger, da bemærkningerne ikke var dokumenteret.
(90)
Hvad angår virkningerne af de antidumpingforanstaltninger, der tidligere blev indført, var der et kraftigt fald i importen af varer angivet med oprindelse i Kina, navnlig efter stigningen i foranstaltninger som følge af afgørelserne vedrørende overvæltning kombineret med en kraftig stigning i importen af varer med oprindelse i eller angivet med andre tredjelande som oprindelsesland.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(91)
Den koncern, som de anmodende parter tilhører, er den eneste EF-producent af ringmekanismer med en betydelig produktion. De står over for vanskelige forhold, hvor lavprisimport, ofte dumpingimport og subsidieret skadevoldende import fra tredjelande stadig er en trussel. De foretog en omstrukturering af driften efter at have indgivet konkursbegæring, men det var ikke nok til at undgå yderligere konkursprocedurer i sidste kvartal af 2003. EF-erhvervsgrenen anstrenger sig for at opbygge en sund forretning, som er i stand til at konkurrere med kinesiske eksporterende producenter på verdensbasis. Bortfalder antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina, kunne det underminere denne strategi, da de kinesiske eksporterende producenter tidligere har vist, at de vil presse priserne ned til dumpingniveau for at vinde markedsandele. Da virkningerne af de gældende foranstaltninger er blevet delvis undermineret ved overvæltningspraksis og dumpingimport eller subsidieret import af ringmekanismer fra Indonesien, er det mest sandsynligt, at deres bortfald vil umuliggøre EF-erhvervsgrenens nuværende bestræbelser på omstrukturering.
(92)
EF-erhvervsgrenen har en lang tradition, men det er meget sandsynligt, at den ville ophøre med at eksistere, hvis de igangværende omstruktureringsbestræbelser ikke lykkes. Robert Krause GmbH & Co. KG indgav konkursbegæring i januar 1998. Selskabets efterfølger, Krause Ringbuchtechnik GmbH, ejet af Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH siden juni 1998, indgav konkursbegæring i april 2002. Efter at have erhvervet aktiverne og overtaget sidstnævntes personale vil Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH sandsynligvis ikke genoptage produktionen, idet selskabet har anmodet om indledning af konkursprocedurer. SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH fortsætter traditionen fra Koloman Handler AG. Endnu en konkurs vil sandsynligvis blive enden på EF-erhvervsgrenen. Ophører EF-erhvervsgrenen først med at fremstille ringmekanismer, vil færdigheder, der er blevet opbygget gennem mere end et århundrede, gå tabt.
(93)
En fornyelse af foranstaltningerne vil sikkert sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at øge sin markedsandel, nedsætte fremstillingsomkostningerne pr. enhed og øge rentabiliteten. Priserne vil sandsynligvis ikke ændre sig meget, men salget kunne vokse betydeligt. Hensigten med at omstrukturere EF-erhvervsgrenen er at sætte skub i dens konkurrencedygtighed og give mulighed for bedre planlægning af de typer ringmekanismer, der skal produceres, styrke dens forhandlingsposition i forhold til leverandørerne og forenkle salgstransaktionerne. Alle disse foranstaltninger vil bidrage til en nedsættelse af omkostningerne. EF-erhvervsgrenen er levedygtig, da den selv efter flere konkurser stadig er i stand til at levere en omfattende del af markedet i Fællesskabet, navnlig sammenholdt med det produktionsanlæg, der er etableret i Ungarn, og som blev en del af EF-produktionen den 1. maj 2004.
(94)
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH's erhvervelse af Bensons, en forhandler af ringmekanismer gennem lang tid med selskaber beliggende i Nederlandene, Singapore, Det Forenede Kongerige og USA, viser helt tydeligt, at EF-erhvervsgrenen er indstillet på at øge sin adgang til markederne på verdensplan, og der ligger alvor bag dens omstruktureringsbestræbelser.
(95)
Der blev rejst to væsentlige spørgsmål efter meddelelsen af oplysninger. For det første EF-erhvervsgrenens mulige misbrug af en dominerende position. Kommissionen kender ikke til eventuelle antitrustprocedurer vedrørende de pågældende selskaber.
(96)
For det andet hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen nu er forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk eksportør, og at Bensons, importøren, der nu er en del af EF-erhvervsgrenen, er eneforhandler af varer, der sælges af WWS, en kinesisk eksportør, som også kontrollerer produktionen i Indien.
(97)
Det blev konstateret, at der findes en leveringsaftale mellem Bensons og WWS, som oprindeligt fastsatte overførsel af intellektuelle ejendomsrettigheder fra WWS til Bensons og overførsel af nogle af Bensons' aktier til WWS. Disse overførsler har imidlertid ikke fundet sted. Leveringsaftalen omfatter ikke nogen eksklusivitetsordning mellem Bensons og WWS, men foreskriver, at Bensons har førsteret til at blive eneforhandler, hvis en bestemt leverandør stopper med sin virksomhed. Det er derfor ikke muligt at bekræfte den påståede forbindelse.
3. Importørernes interesser
(98)
De to eneste samarbejdsvillige ikke-forbundne importører blev overtaget af SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH i august 2002 og blev således forretningsmæssigt forbundet med EF-erhvervsgrenen efter undersøgelsesperioden. Normalt tages der ikke hensyn til begivenheder, der har fundet sted efter undersøgelsesperioden. Men da denne overtagelse er betydningsfuld og vedvarende, bør der i dette særlige tilfælde tages hensyn dertil. De pågældende importørers interesser er nu de samme som EF-erhvervsgrenens, da de alle er forretningsmæssigt forbundne selskaber.
(99)
Ingen andre ikke-forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Dette tyder på, at selv om der har været foranstaltninger gældende, var de andre ikke-forbundne importører ikke særlig berørt af disse foranstaltninger.
4. Brugernes interesser
(100)
Ingen brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Dette tyder på, at selv om der har været foranstaltninger gældende, var brugerne ikke særlig berørt af disse foranstaltninger. Det er således ikke sandsynligt, at der vil ske en forværring af brugernes situation, hvis antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
(101)
I den betragtede periode nedsatte flere ringbindproducenter deres produktion eller lukkede deres fabrikker i Fællesskabet. I visse tilfælde flyttede de eller udvidede deres produktionskapacitet uden for Fællesskabet, især i østeuropæiske lande. Grunden til disse brugeres beslutninger var hovedsagelig motiveret af lavere omkostninger til arbejdskraft og landenes nære beliggenhed til Fællesskabets marked kombineret med udsigten til, at de pågældende lande ville blive medlemmer af EU den 1. maj 2004. Priserne på de ringmekanismer, som EF-erhvervsgrenen solgte, har fulgt en nedadgående tendens, og importerede lavprisringmekanismer afsendt fra Indien, Indonesien og Thailand, som ikke er omfattet af antidumpingtold, har været til rådighed i hele den betragtede periode.
(102)
Det bør understreges, at brugerne vil blive næsten helt afhængige af importen af varer med oprindelse i Kina og/eller importen fra kinesiske datterselskaber i andre lande, hvis EF-erhvervsgrenen ophører med at eksistere. På det tidspunkt vil kinesiske eksporterende producenter have et incitament til at øge priserne betydeligt på markeder uden for Kina, hvilket kunne bringe brugerindustriens konkurrencedygtighed i alvorlig fare. EF-erhvervsgrenen har ingen interesse i at føre en prispolitik, som vil bidrage til, at ringbindproducenter i Fællesskabet lukker, da den vil være i en meget svagere position i konkurrencen uden for Fællesskabet med kinesiske eksporterende producenter og deres datterselskaber.
(103)
Skulle foranstaltningerne blive fornyet, vil der være alternative leveringskilder. Det er værd at bemærke, at de nuværende antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i Kina ikke førte til mangel på importerede ringmekanismer på fællesskabsmarkedet.
5. Leverandørindustriens interesser
(104)
Leverandørerne af ståltråd og stålbånd sælger en ganske ubetydelig procentdel af deres produktion til EF-erhvervsgrenen og er som sådan ikke berørt af resultaterne af denne procedure. Ingen af dem gav sig til kende som interesseret part.
6. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(105)
Hvad angår virkningerne af foranstaltningernes eventuelle bortfald for konkurrencen i Fællesskabet, skal det bemærkes, at der kun findes få producenter af ringmekanismer i hele verden, og at de fleste er kinesere eller kontrolleres af kinesiske eksporterende producenter. Skulle de få resterende producenter, som ikke kontrolleres af kinesiske selskaber, at forsvinde, vil det få negative følger for konkurrencen i Fællesskabet.
7. Konklusion om Fællesskabets interesser
(106)
Under hensyn til ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(107)
På baggrund af det foregående fastslås det, at de antidumpingforanstaltninger for importen af ringmekanismer med oprindelse i Kina, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 119/97, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2100/2000, bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2 og 6 i grundforordningen.
(108)
Da undersøgelsen har været langvarig, anses det for nødvendigt at begrænse foranstaltningernes gyldighed til fire år -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
Med henblik på denne forordning er der tale om ringmekanismer, der består af to rektangulære stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
a)
for mekanismer med 17 og 23 ringe (Taric-kode 8305100021, 8305100022 og 8305100029) er tolden lig med forskellen mellem mindsteimportprisen på 325 EUR pr. 1 000 stk. og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet
b)
for andre mekanismer end dem med 17 eller 23 ringe (Taric-kode 8305100011, 8305100012 og 8305100019)
Toldsats
Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Folkerepublikken Kina
51,2 %
8934
-
Alle andre selskaber
78,8 %
8900
Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Denne antidumpingtold indføres for en periode på fire år fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2004.
A TANÁCS 2074/2004/EK RENDELETE
(2004. november 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
1997 januárjában a 119/97/EK tanácsi rendelet (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy az érintett ország) származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek (RBM) behozatalára. A vámkezelés előtti nettó közösségi határparitáson számított árra alkalmazandó végleges vámtétel a World Wide Stationery Mfg („WWS”) esetében - ez a vállalat egyéni elbánásban részesült - 32,5 %, a KNK többi vállalata esetében 39,4 % volt. Ezek a vámtételek a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő RBM-típusokra vonatkoztak (8305100011, 8305100012 és 8305100019 TARIC-kód), a 17- és 23-gyűrűs RBM-re pedig (8305100021, 8305100022 és 8305100029 TARIC-kód) a 325 EUR/1 000 darabos minimum importár (MIP) és a vámkezelés előtti közösségi határparitáson számított ár közötti különbözetnek megfelelő vám vonatkozott, amennyiben az utóbbi összeg alacsonyabb volt a MIP-nél.
(2)
A fent említett intézkedések abszorpcióellenes felülvizsgálata iránti, az alaprendelet 12. cikke alapján benyújtott kérelmet követően 2000 szeptemberében a 17- és 23-gyűrűstől eltérő RBM-re (8305100011, 8305100012 és 8305100019 TARIC-kód) alkalmazandó vámtételt a 2100/2000/EK tanácsi rendelettel (3) a WWS esetében 51,2 %-ra, a többi KNK-beli vállalat esetében 78,8 %-ra növelték.
(3)
Az Indonéziából származó RBM behozatalára 2002 júniusa óta dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések vannak hatályban. Ezeket az intézkedéseket, amelyekre a jelenlegi felülvizsgálat nem terjed ki, a 2002. június 4-i 976/2002/EK tanácsi rendelet, illetve 977/2002/EK tanácsi rendelet (4) vezette be.
(4)
A 119/97/EK tanácsi rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamból feladott RBM útján történő állítólagos kijátszására vonatkozó vizsgálatot követően az intézkedéseket az 1208/2004/EK tanácsi rendelettel (5) kiterjesztették a Vietnamból feladott behozatalokra.
(5)
2004 áprilisában vizsgálatot indítottak (6) a 119/97/EK tanácsi rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések Thaiföldről feladott RBM útján történő állítólagos kijátszása tekintetében, függetlenül attól, hogy azokat Thaiföldről származóként jelentik-e be.
(6)
Az előző két preambulumbekezdésben említett két vizsgálat a jelenlegi vizsgálat eredményeitől függetlenül zajlott.
2. Felülvizsgálat iránti kérelem
(7)
A KNK-ból származó egyes RBM-típusok behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések (7) közelgő lejáratáról szóló értesítés kihirdetését követően a Bizottsághoz 2001. október 23-án egy kérelem érkezett ezen intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján történő felülvizsgálata iránt.
(8)
A kérelmet két közösségi termelő, a Koloman Handler AG és a Krause Ringbuchtechnik GmbH (a kérelmezők) nyújtotta be, akik az RBM teljes közösségi termelésének többségét képviselik. A kérelmet azzal indokolták, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a KNK-ból származó, kárt okozó dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedéséhez vezetne.
(9)
Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határoztak, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat indításához, a Bizottság felülvizsgálatot kezdeményezett (8).
3. Vizsgálat
a) Eljárás
(10)
A Bizottság a lejárat előtti felülvizsgálat megkezdéséről hivatalosan értesítette az ismerten érintett exportáló termelőket, importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit, a kérelmező közösségi termelőket és a többi ismert közösségi termelőt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban közöljék, és a vizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.
(11)
Minden, a fenti határidőn belül ezt kérelmező félnek, aki bizonyítani tudta, hogy meghallgatását különös okok támasztják alá, meghallgatási lehetőséget biztosítottak.
(12)
Kérdőívet küldtek a felülvizsgálat megkezdéséről hivatalosan értesített feleknek, illetve azoknak a feleknek, akik ezt a vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül kérték. Az említetteken kívül még egy indiai termelővel (analóg ország) vették fel a kapcsolatot, akinek szintén kérdőívet küldtek.
(13)
A kérdőívekre a két kérelmező közösségi termelőtől, az érintett ország egy exportáló termelőjétől, valamint az analóg ország egy exportáló termelőjétől és két független közösségi importőrtől érkezett válasz.
(14)
Minden érintett felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a végleges dömpingellenes vámok bevezetésére irányuló javaslat szándékához vezettek. A feleknek kijelöltek egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket. A felek megjegyzéseit mérlegelték, és szükség esetén a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.
b) Érdekelt felek és ellenőrző látogatások
(15)
Megkerestek és ellenőriztek minden olyan adatot, amelyre a dömping és a károkozás folytatódása vagy visszatérése valószínűségének és a közösségi érdeknek a meghatározásához szükség volt. A következő vállalatok telephelyén végeztek ellenőrző látogatásokat:
i.
Kérelmező közösségi termelők
-
Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Németország,
-
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (2001 novemberéig az RBM-et a Koloman Handler AG állította elő), Bécs, Ausztria (lásd az (50) preambulumbekezdést);
ii.
Az exportáló országbeli termelő
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, KNK;
iii.
Az analóg országbeli termelő
-
Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Chennai, India;
iv.
Független közösségi importőr
-
Bensons International Systems B.V., Utrecht, Hollandia.
c) Vizsgálati időszak
(16)
A dömping folytatódásának vagy visszatérésének valószínűségét felmérő vizsgálat a 2001. január 1-jétől 2001. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (vizsgálati időszak vagy VI). A károkozás folytatódása vagy visszatérése valószínűségének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata az 1998. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra vonatkozott (bázisidőszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(17)
Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban tárgyalttal, azaz egyes, két négyszögletű acéllapból vagy -huzalból álló gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket acél bevonat tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített kis méretű, acélból készült kioldó szerkezettel nyitható. A gyűrűk alakja változó, a legelterjedtebbek a kör vagy D betű alakúak. Az RBM jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolható (a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő szerkezetek esetében 8305100011, 8305100012 és 8305100019 TARIC-kód, a 17- és 23-gyűrűs szerkezetek esetében 8305100021, 8305100022 és 8305100029 TARIC-kód). Az ugyanezen KN-kód alá tartozó emelőkaros szerkezetekre (LAM) e vizsgálat hatálya nem terjed ki.
(18)
Az RBM-et a papír, karton és műanyag bevonatú irodai dossziék, prezentációs és egyéb fűzött dossziék összeállítására használják.
(19)
Az RBM-ből a VI során számos különböző típust értékesítettek a Közösségben. E típusok között a különbséget a talp szélessége, a szerkezet típusa, a gyűrűk száma, a kioldó rendszer, a névleges papírtároló kapacitás, a gyűrűk átmérője, a hossz és a gyűrűk közötti távolság alapján határozták meg. Tekintve, hogy az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságok minden típus esetében megegyeznek, valamint hogy bizonyos tartományon belül ezek egymással felcserélhetők, azt állapították meg, hogy a jelenlegi vizsgálat alkalmazásában valamennyi RBM egyetlen terméknek tekintendő.
2. Hasonló termék
(20)
Megállapítást nyert, hogy az analóg országban (India) előállított és a belföldi piacon eladott RBM és a KNK-ból a Közösségbe exportált RBM ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal és felhasználásokkal rendelkezik.
(21)
Azt is megállapították, hogy a Közösségbe importált, a KNK-ból származó RBM, illetve a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon eladott RBM alapvető fizikai és műszaki tulajdonságait és felhasználásait tekintve nem különbözik egymástól.
(22)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az analóg országban előállított és a belföldi piacán eladott RBM, a KNK-ból származó, a Közösségbe exportált RBM, valamint a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon eladott RBM az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések lejárata várhatóan a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(24)
A panaszban megnevezett három kínai exportáló termelő közül csak a WWS tanúsított együttműködést; ennek a vállalatnak az eredeti, illetve az abszorpcióellenes vizsgálatban egyaránt egyéni elbánást biztosítottak. A másik két exportáló vállalat azt állította, hogy a VI során az érintett terméket nem exportálták a Közösségbe. E vállalatok egyike azonban vélhetőleg érintett a Thaiföldön keresztül történő kijátszási gyakorlatokban, amelyeket az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) vizsgált (lásd a (42) és (43) preambulumbekezdést).
2. Folytatódó dömping
(25)
Az Eurostat szerint az egyetlen együttműködő vállalat exportértékesítéseinek mennyisége jelentette a VI során a KNK-ból származó összes behozatalt. Ez a mennyiség a jelenlegi vizsgálat VI-je során a teljes közösségi fogyasztás 1,9 %-át teszi ki, szemben az eredeti vizsgálat - 1994. október 1-jétől 1995. szeptember 30-ig tartó - VI-je során regisztrált 45 %-kal.
a) Módszer
(26)
Az eredeti vizsgálathoz képest csak az analóg ország megválasztása változott, ettől eltekintve a dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszer ugyanaz.
b) Analóg ország
(27)
Mivel a KNK átmenetben lévő gazdaság, a rendes értéket egy alkalmas, piacgazdasági elvek szerint működő harmadik országból (analóg ország) nyert információk alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően választottak ki.
(28)
Az eredeti vizsgálatban Malajziát választották ki analóg ország gyanánt. Figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy Malajziában a termelés időközben leállt és áthelyeződött többek között Indiába, egy másik reprezentatív ország kiválasztására volt szükség. A lejárat előtti felülvizsgálat iránti kérelemben Indiát javasolták a rendes érték megállapításához használt analóg országnak. Más jelölt nem merült fel. Azt is megállapították, hogy az India kiválasztását támogató okok - azaz a belföldi piac mérete, piacának nyitottsága és hozzáférése az alapanyagokhoz - rendes versenyfeltételeket biztosítanak. A felkeresett indiai termelő kész volt az együttműködésre, és reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkezett. Ez a vállalat kapcsolatban állt az együttműködő kínai exportáló termelővel, de nem láttak okot annak feltételezésére, hogy ez bármilyen hatással lehetne a rendes érték meghatározására. Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően Indiát alkalmas analóg országnak tekintették a rendes érték megállapítása céljából.
c) Rendes érték
(29)
A hasonló termék belföldi értékesítéseit az analóg országban a VI során nyereségesnek és reprezentatívnak találták. A rendes értéket ezért az analóg országban, azaz Indiában, rendes kereskedelmi forgalomban független vásárlók által fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg.
d) Exportár
(30)
Mivel az érintett terméket független közösségi vásárlók részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján.
e) Összehasonlítás
(31)
A tisztességes összehasonlítás céljából, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában megfelelő engedményeket biztosítottak az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló belföldi szállítás, a kedvezmények és alkalmazott engedmények, anyagmozgatási és rakodási költségek, szállítási és hitelköltségek, jutalék és biztosítási költségek tekintetében.
(32)
Ebben a tekintetben azonban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a Közösségbe exportált RBM-típusok sokfélesége és mennyisége radikálisan visszaesett. Emiatt az analóg ország belföldi piacán a VI során eladott hasonló termék típusait az egyetlen együttműködő exportáló termelő által a KNK-ból közvetlenül exportált típusoknak csak 10 %-ával lehetett összehasonlítani. Ezzel szemben az eredeti vizsgálatban az összehasonlítás a teljes értékesítési volumen 75 %-án alapult. A jelenlegi vizsgálat VI-je során a KNK-ból érkező közvetlen kivitelek többsége a termék egy olyan „rejtett szegmenséből” állt, mint a MIP alá tartozó 17- és 23-gyűrűs szerkezetek.
f) Dömpingkülönbözet
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlag rendes értéket a súlyozott átlag exportárral hasonlították össze, azonos kereskedelmi szinten. Az összehasonlítás nem mutatott dömpinget.
g) Következtetés a dömpingről
(34)
A dömpinggyakorlatok tekintetében az együttműködő kínai exportáló termelő, a WWS esetében nem állapítottak meg dömpinget. A WWS közvetlenül a Közösségbe irányuló exportértékesítései azonban a jelenlegi vizsgálat VI-je során lényegesen kisebbek voltak az eredeti vizsgálatban regisztráltnál. Ezenkívül a WWS közvetlenül a KNK-ból történő kiviteleiben az RBM felső kategóriáin volt a hangsúly, különösen a MIP formájában kivetett vám alá tartozó 17- és 23-gyűrűs modelleken (lásd a fenti (32) preambulumbekezdést). Ez tulajdonképpen azt jelentette, hogy e behozatalok után szinte egyáltalán nem fizettek dömpingellenes vámot. Ez az eredmény nem összevethető az eredeti vizsgálatban kiszámított dömpingkülönbözettel, mivel nem lehetett kiszámítani a dömpingellenes vám alá tartozó RBM-modellek - egyben a Közösség piacán legnagyobb mennyiségben forgalmazott modellek - dömpingkülönbözetét, amelyeket a jelenlegi vizsgálat VI-je során közvetlenül a KNK-ból nem exportáltak. Az értékesítési volumen terén is csak az analóg ország belföldi piacán eladott hasonló terméket és a KNK-ból a Közösségbe történő értékesítés 10 %-át képező modelleket lehetett volna szembeállítani. A fentiek fényében úgy ítélték, hogy a dömping folytatódásáról nem lehet egyértelmű következtetést levonni.
3. A dömping ismétlődése
(35)
A dömping folytatására vonatkozó egyértelmű következtetés hiányában a továbbiakban a dömping visszatérésének valószínűségét vizsgálták.
(36)
Ebben a tekintetben a következő összetevőket elemezték: a) a kínai exportáló termelők szabad kapacitása és beruházásai; b) az együttműködő kínai exportáló termelő magatartása harmadik országok piacán; c) a nem együttműködő vállalatok által harmadik országok felé értékesített érintett termék kiviteleinek mennyiségi és árszerkezete.
a) Szabad kapacitás és beruházások
(37)
Érdemes emlékeztetni arra, hogy a WWS-en kívüli exportáló vállalatok együttműködésének hiányában a KNK-ban folyó termelésről, a kihasználatlan termelőkapacitásról és a kínai piacon végzett értékesítésről az együttműködő termelő által megadottakon kívül információ nem állt rendelkezésre.
(38)
Az együttműködő vállalat termelőkapacitása 1999-től a VI-ig állandó volt. Mivel azonban az érintett termék termelése 1999 és a VI között 28 %-kal esett vissza, valószínűsíthető, hogy az együttműködő exportáló termelőnek jelentős, teljes kapacitásának mintegy egyharmadát kitevő kihasználatlan termelőkapacitása maradt. Ebből következik, hogy ha az intézkedéseket hagyják lejárni, ez a termelő bármikor gyorsan növelheti termelését és azzal bármelyik exportpiacot célba veheti, a közösségi piacot is beleértve. Meg kell még jegyezni, hogy ezen egyetlen együttműködő exportáló termelő kihasználatlan kapacitása a közösségi fogyasztásnak nagyjából a felét teszi ki. Ezenkívül az is okkal feltételezhető, hogy a többi kínai exportáló termelő szintén jelentős szabad kapacitással rendelkezik, tekintve, hogy a kínai export egészében visszaesett, arra utaló információ viszont nincs, hogy a KNK kapacitása is csökkent volna.
(39)
Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő vállalat 1999-től a VI-ig magas szinten folytatta a gépekre és felszerelésre irányuló beruházásokat, bár ezek mértéke fokozatosan csökkent.
b) Az együttműködő kínai exportáló termelő magatartása a harmadik országok piacain
(40)
Az együttműködő vállalat harmadik országok felé (a Közösséget nem számítva) történő exportértékesítéseinek mennyisége 8 %-kal csökkent 2000-től a VI-ig. Ugyanebben az időszakban a harmadik országok felé felszámított átlagos exportár 12 %-kal esett vissza.
c) A nem együttműködő kínai vállalatok magatartása (mennyiségek és árak)
(41)
A jelenlegi vizsgálatban az együttműködéstől elzárkózó felek tekintetében a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni. Együttműködés hiányában a más országokba irányuló kínai kivitel mennyiségének és árainak megállapításához amerikai és kínai statisztikákat vettek figyelembe. Bár a kínai kivitelek abszolút értéke információforrásonként változik, azt mindkét statisztika megerősítette, hogy az 1999 és a VI közötti időszakban az RBM kínai kivitele világszerte jelentős mértékben esett vissza. A kínai statisztika szerint a világpiacra exportált RBM 1999-ben körülbelül 662 millió darab volt, ami a VI során 523 millió darabra esett vissza. Az átlagos exportár ugyanezen időszakban nagyjából stabil volt, noha ez különböző, árában egymástól erősen eltérő terméktípusokat foglalt magában. Amint a (38) preambulumbekezdésben már szerepelt, a nem együttműködő kínai exportáló termelők termelőkapacitásának csökkenésére vonatkozó információk hiányában valószínűsíthető, hogy továbbra is jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkeznek. Ilyen helyzetben ésszerű mérlegelni azt, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések lejárnak, a közösségi piac újból vonzó célpont lesz e kínai exportőrök számára, akik ismét jelentős mennyiségben kezdhetik újra a közösségi piacra irányuló kiviteleiket.
(42)
Fontos megjegyezni ezenkívül, hogy az OLAF vizsgálatot végzett annak eldöntése érdekében, hogy a Thaiföldről származóként bejelentett RBM-behozatal ténylegesen abból az országból származik-e, vagy - ahogyan feltételezték - valójában a KNK-ból származik.
(43)
Az OLAF és az érintett tagállamok vizsgálatai ahhoz a következtetéshez vezettek, hogy az RBM nem thaiföldi származású volt. A vizsgálatok megállapították továbbá azt is, hogy az említett forgalom jelentős része nem preferenciális kínai származású volt, és mint ilyen, dömpingellenes vámok tárgyát képezte.
(44)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Thaiföldön keresztül exportált terméktípusok a közvetlenül a KNK-ból szállított 17- és 23-gyűrűs modellekkel szemben a közösségi piacon a VI során a legnagyobb mennyiségben értékesített RBM-modellekből álltak. Ez lehetővé tette az összehasonlítást a közösségi piacon legtöbbet értékesített modellek bevonásával. A Thaiföldről a Közösségbe exportált RBM-et ilyenformán összehasonlították az analóg ország belföldi piacán értékesített hasonló terméktípusok némelyikével. Ennek eredményével óvatosan kell bánni, mivel a Thaiföldről érkező RBM-behozatalok teljes körű vizsgálata nélkül a számításokat csak arra a FOB Bangkok árajánlatra lehetett építeni, amelyet a közösségi iparág adott meg a VI során és azt követően Thaiföldről a Közösségbe exportált terméktípusokra. A számítás alapján azonban úgy tűnt, hogy a Thaiföldről exportált RBM exportárai alacsonyabbak voltak az indiai belföldi piac árainál, ezért az sem kizárható, hogy ezeket az RBM-behozatalokat a Közösség felé dömpingelt árakon értékesítették.
d) Abszorpcióellenes vizsgálat
(45)
Fel kell idézni emellett azt is, hogy az eredeti vizsgálatot követően - amely a WWS tekintetében 32,5 %-os, a többi kínai exportáló termelő számára 39,4 %-os vám kivetésével zárult - 2000 októberében egy abszorpcióellenes vizsgálat a vám megemeléséhez vezetett, a WWS esetében 51,2 %-ra, az összes többi vállalat esetében pedig 78,8 %-ra.
e) Harmadik országok által alkalmazott kereskedelmi védintézkedések
(46)
A KNK-ból származó RBM behozatalaival szemben a harmadik országok nem alkalmaznak kereskedelmi védintézkedéseket.
4. Összefoglalás
(47)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló termelő és - minden valószínűség szerint - a másik két kínai exportáló termelő egyaránt jelentős szabad kapacitással rendelkezik, figyelembe véve kiviteleik jelentős visszaesését 1999. és a VI között. Ráadásul az egyetlen együttműködő exportáló termelő szabad kapacitása kielégítené a közösségi fogyasztásnak körülbelül a felét.
(48)
A VI-ben a látható közösségi fogyasztás körülbelül 270 millió darab volt, amelyből mindössze 5 millió darabot jelentettek be a KNK-ból származóként. Az eredeti vizsgálat VI-jében (1994. október 1-jétől 1995. szeptember 30-ig) a kínai exportáló termelők 126 millió darabot exportáltak a Közösségbe. Ennek alapján, és figyelembe véve a kínai exportáló termelők jelentős szabad kapacitását, a dömpingellenes intézkedések lejárata esetén a KNK-ból a közösségi piacra irányuló behozatal valószínűleg ismét jelentős mennyiségben folytatódna. Amellett, hogy ezeket a kínai vállalatokat nagyarányú szabad kapacitásuk az export felé kényszeríti, ezek a kivitelek minden valószínűség szerint dömpingelt árakon történnének. Bár az együttműködő termelővel végzett összehasonlítás nem mutatta ki a dömpinget, ez nagyon kis, az eredeti vizsgálat dömpingszámításával nem összevethető minta alapján készült. Másrészről a vizsgálatban nem együttműködő kínai vállalatok egyike egy Thaiföldön található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta az RBM-et a közösségi piacra. A számítások szerint elképzelhető, hogy ezek az értékesítések dömpingelt árakon történtek. Ezért nem zárható ki, hogy az abszorpcióellenes vizsgálat után alig egy évvel a dömpinggyakorlat tovább folytatódott.
(49)
E megállapítások és események alapján valószínűsíthető, hogy amennyiben a kínai exportőrök újra exportálnának az EU-ba, ezek a kivitelek a rendes értéknél alacsonyabb árakon történnének. Következésképpen számítani kellene arra, hogy a jelenlegi vámok nélkül a Kínából származó dömping ismét előállna.
D. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA
(50)
A VI során az RBM-et a Közösségben a következő termelők gyártották:
Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Németország
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (2001 novemberéig az RBM-et a Koloman Handler AG gyártotta), Bécs, Ausztria
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Olaszország.
(51)
Az első két termelő kérelmezte a vizsgálatot, és abban együtt is működtek. Az együttműködő közösségi termelők az RBM teljes közösségi termelésének több mint 90 %-át képviselték a VI során. Ezért úgy tekintették, hogy ezek a termelők az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi iparágat képviselik. A továbbiakban rájuk a közösségi iparág megnevezéssel hivatkozunk. A VI-t követően a két vállalat egyazon vállalatcsoport tagja lett, de termelésük továbbra is a Közösségben maradt. Ez a vállalatcsoport független a kínai exportáló termelőktől.
E. A KÖZÖSSÉGI PIACON URALKODÓ HELYZET
1. Fogyasztás a közösségi piacon
(52)
A közösségi iparág közösségi piacon végzett RBM-értékesítéseinek meghatározásához az együttműködő közösségi termelők kérdőívre adott válaszait használták. A közösségi iparág meghatározásában nem szereplő közösségi termelő értékesítéseinek kiszámítása céljából más elérhető információkat is felhasználtak.
(53)
A KNK-ból származó behozatalok és a Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok tekintetében az Eurostat adatait használták, kivéve a VI-ben a KNK-ból származóként bejelentett behozatalokra vonatkozóan, amelyekhez az együttműködő kínai exportáló termelő által megadott adatokat vették alapul.
(54)
A más harmadik országokból származó behozatalokat illetően az Indiára és Indonéziára vonatkozó dömpingellenes eljárásból nyertek adatokat az e két országból származó behozatalról, a VI-hez kapcsolódók kivételével. A kérdőívekre adott válaszokban vagy az előző vizsgálatokban nem szereplő behozatali mennyiségek kiszámításához az Eurostat adatait vették alapul. A Magyarországról származó behozatal tekintetében az egyik együttműködő közösségi termelő válaszait használták. Magyarország és az e preambulumbekezdésben említett országok kivételével a harmadik országok tekintetében az Eurostattól kapott információt használták. Meg kell jegyezni, hogy az Eurostat adatokat tonnáról darabra kellett átszámítani.
(55)
Mindezek alapján a látható közösségi fogyasztás a bázisidőszak során 9 %-kal csökkent, az 1998-as 297 millió darabról (millióra kerekített adatok) 270 millió darabra a VI-ben. Az 1999-re és 2000-re vonatkozó adat 306 millió darab, illetve 316 millió darab.
2. Az érintett országból érkező behozatalok
a) Behozatali volumen és piaci részesedés
(56)
A KNK-ból származóként bejelentett behozatalok drasztikusan csökkentek, az 1998-as 44 millió darabról 1999-ben 24 millió darabra, 2000-ben 10 millió darabra és a VI-ben 5 millió darabra. A KNK-ból származóként bejelentett behozatalok piaci részesedése a bázisidőszak minden évével csökkent, az 1998-ban regisztrált 14,8 %-ról 1999-ben 7,8 %-ra, 2000-ben 3 % és végül a VI-ben 1,9 %-ra.
b) Az érintett termék behozatalainak áralakulása
(57)
A KNK-ból származóként bejelentett behozatalok átlagára 1998 (141 EUR) és a VI (278 EUR) között 96 %-kal emelkedett. A KNK-ból származóként bejelentett behozatalok árának felfelé ívelő tendenciája sokkal inkább a MIP alá tartozó drágább terméktípusok (a 17- és 23-gyűrűs RBM) túlsúlyba kerülését tükrözi, semmint egy valódi áremelkedést.
3. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok
(58)
Az OLAF vizsgálatának megállapításai alapján korábban már említést nyert, hogy a Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok jelentős része valójában Kínából származott. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok az 1998-as egymillió darabról 1999-ben 16 millió darabra, 2000-ben 17 millió darabra és a VI-ben 20 millió darabra emelkedtek. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok piaci részesedése a bázisidőszak minden évével nőtt, az 1998-as 0,3 %-ról 1999-ben 5,2 %-ra, 2000-ben 5,3 %-ra és a VI-ben 7,4 %-ra. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok átlagára ugyanebben az időszakban 9 %-kal csökkent, 100 EUR-ról 91 EUR-ra. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalokról rendelkezésre álló részletesebb árinformációk a Thaiföldön keresztül exportált RBM egy európai forgalmazójának viszonteladói áraira vonatkoznak. Megállapítást nyert, hogy ezek a viszonteladói árak átlagosan 12 %-kal voltak alacsonyabbak a közösségi iparág értékesítési árainál.
4. A közösségi iparág gazdasági helyzete (9)
a) Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás
(59)
A közösségi iparág termelése a bázisidőszak alatt 17 %-kal csökkent, az 1998-as 100-ról (index) 1999-ben 91-re, 2000-ben 89-re és a VI-ben 83-ra. A Koloman Handler AG 2000. évi döntése termelése egy részének Magyarországra történő áthelyezéséről szintén a termelés említett évi visszaesésének tudható be. A VI-ben a Koloman Handler AG csődöt jelentett, és termelése 2001 második felében jelentősen visszaesett.
(60)
A közösségi iparág termelőkapacitása 7 %-kal csökkent a bázisidőszakban. 1999-ben 107-re nőtt (index), majd 2000-ben 93-ra csökkent a Koloman Handler AG azon döntésének következtében, hogy termelése egy részét Magyarországra helyezte át. A termelőkapacitás a VI-ben stabilizálódott.
(61)
Az 1998-as 80 %-os kapacitáskihasználás 1999-ben 70-75 %-ra esett vissza, majd 2000-ben 76-80 %-ra nőtt, a VI-ben pedig ismét 70-75 %-ra csökkent.
b) Készletek
(62)
A közösségi iparág zárókészletei a bázisidőszakban 37 %-kal csökkentek, ami az említett időszak minden évében csökkenést jelentett. E csökkenés első számú tényezője a Koloman Handler AG termelésének lassulása volt a csőd bejelentését követően. A készletek eladás előtti tárolásának időtartama a bázisidőszak során 10 nappal rövidebb lett.
c) Értékesítési volumen, pici részesedés és növekedés
(63)
A közösségi iparág értékesítései a közösségi piacon a bázisidőszakban 8 %-kal csökkentek, az 1998-as 119 millió darabról 109 millió darabra a VI-ben. Az értékesítés 1999-ben is csökkent, 115 millió darabra, és 2000-ben nagyjából ezen a szinten maradt.
(64)
A közösségi iparág tulajdonában lévő piaci részesedés a bázisidőszakban enyhén nőtt, az 1998-ban mért 40,1 %-ról 40,4 %-ra a VI-ben, bár közben 1999-ben és 2000-ben jelentősen visszaesett, 37,6 %-ra, illetve 36,2 %-ra.
(65)
Miközben a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent a bázisidőszakban, a közösségi iparág értékesítési volumene 8 %-kal csökkent. A másik oldalon a KNK-ból és Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok összesített volumene 44 %-kal esett vissza a bázisidőszakban. A közösségi iparág így kismértékben növelhette piaci részesedését, míg a KNK-ból származóként bejelentett behozatalok vesztettek piaci részesedésükből, a Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok pedig növelték piaci részesedésüket.
d) Értékesítési árak és költségek
(66)
A közösségi iparág által a közösségi piacon független vásárlók részére eladott RBM eladási árának súlyozott átlaga a bázisidőszak minden évével csökkent, az 1998-as ezer darabonkénti 206 EUR-ról 1999-ben 190 EUR-ra, 2000-ben 177 EUR-ra és a VI-ben 174 EUR-ra, azaz a bázisidőszakban összesen 16 %-kal. Az Indonéziából származó behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedéseket csak 2002 júniusában hozták meg, így tehát nem zárható ki, hogy az Indonéziából érkező dömpingelt RBM szintén befolyásolta az árak alakulását a bázisidőszak során.
(67)
A fő nyersanyagok eladási ára (acélszalag és acélhuzal) nem követte ezt a negatív tendenciát. A fajlagos bérköltségek viszont, amelyek a teljes fajlagos költség több mint kétötödét teszik ki, jelentősen csökkentek a bázisidőszakban.
e) Nyereségesség
(68)
Mivel egyes, az üzletág általános teljesítményét nem tükröző tételek hatása jelentős volt (különösen a megvásárlást követően a cégérték leírásáé), a közösségi iparág nyereségességének értékeléséhez az üzemi nyereség különbözetét a cégérték leírása előtt jobb mutatónak ítélték az adózás előtti haszonrésnél. A közösségi iparág független közösségi vásárlók felé történő értékesítései egyenletesen gyenge üzemi nyereség különbözetet hoztak. A nyereségesség az 1998-as 0-3 %-ról 1999-re 3,1 %-6 %-ra javult, majd 2000-ben hirtelen 0 % és -3 % közé esett vissza, a VI-ben pedig -3 % alatt volt. Ez a negatív teljesítmény bizonyosan hozzájárult ahhoz, hogy a két érintett vállalat csődöt jelentett: a Koloman Handler AG 2001 júliusában, a Krause Ringbuchtechnik GmbH 2002 áprilisában (azaz a VI vége után nem sokkal).
f) Beruházások és tőkeszerzési képesség
(69)
A beruházások elemzése az üzemre és gépekre irányuló beruházásra összpontosított, amely a VI során az összes beruházás több mint 90 %-át jelentette. A cégértékbe fektetett tőkét nem vették figyelembe, mivel az nem tükrözi a közösségi iparág sokéves rendszeres teljesítményét, tekintve, hogy a beruházás egy vállalatvásárlás eredménye volt, amely egy egyszeri esemény. Az üzembe és gépekbe fektetett tőke a bázisidőszak során 65 %-kal csökkent. Az 1999-es 52-ről (index) 2000-ben 48-ra, a VI-ben pedig 35-re esett vissza.
(70)
A közösségi iparág tőkeszerzési képességét egyenletesen gyenge nyereségessége csorbította.
g) A beruházások megtérülése
(71)
Minthogy a törzstőke 2000-ben negatívba fordult, és ezt követően mindkét közösségi termelő csődöt jelentett, a tőkebefektetés megtérülésének méréséhez az összvagyon utáni jövedelmet (ROTA) vették alapul. A ROTA 1998-ban és 1999-ben stabilan 0 és 3 % között volt, majd 2000-ben hirtelen 0 és -5 % közé esett vissza, a VI-ben pedig -10 %-nál is alacsonyabb volt.
h) Készpénzforgalom
(72)
Az egyszerűsített nettó üzemi készpénzforgalom elemzése - azaz az üzemi nyereség plusz az értékcsökkenési leírás (a cégérték leírásának kivételével) - az üzemi nyereség különbözethez hasonló tendenciát mutat. A készpénzforgalom az 1998-as 100-ról (index) 1999-ben 126-ra emelkedett, majd 2000-ben hirtelen 62-re, illetve a VI-ben -65-re zuhant.
i) Foglalkoztatás, termelékenység és munkabérek
(73)
A foglalkoztatás (teljes munkaidős egységek) a bázisidőszak minden évében csökkent, az 1998-as 100-ról (index) 1999-ben 86-ra, 2000-ben 82-re és a VI-ben 77-re.
(74)
Az egy alkalmazottra jutó ezer darabban mért termelékenység a bázisidőszakban 8 %-kal javult, miközben a termelés egy egységére eső, EUR/kg-ban mért munkaerőköltségek 12 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban.
j) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(75)
A KNK-ból származóként bejelentett behozatalokkal kapcsolatban nem tettek megállapítást a tényleges dömpingről a VI-ben, mivel az e behozatalokról szóló megállapítások az RBM túl szűk, és semmiképpen nem reprezentatív körére vonatkoztak. A Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok esetében ráadásul a dömpingről szóló vizsgálat hiányában nem lehetett teljesen meghatározni a dömpinget (az OLAF vizsgálata a származás meghatározására irányult, és nem tért ki a dömping kérdésére). Ezért a tényleges dömpingkülönbözet nagyságáról nem lehetett következtetést levonni.
5. Összefoglalás
(76)
A közösségi iparág a bázisidőszakban mindvégig bizonytalan helyzetben volt. Ezt szemlélteti a csökkenő egységárakon értékesített, kisebb értékesítési mennyiség után kapott csökkenő nyereségessége (illetve 1999-től növekvő veszteségei).
(77)
A közösségi iparág bizonytalan helyzete a VI-ben különféle korábbi események folyománya volt, mint például: i. a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok az intézkedések 1997 januárjában bevezetéséig; ii. ezen intézkedések hatásainak elvonása, amint azt 2000 októberében megállapították; iii. az Indonéziából származó dömpingelt behozatalok a dömpingellenes intézkedések 2002. júniusi bevezetéséig; iv. az intézkedések kijátszása Thaiföldön keresztül (OLAF vizsgálat). Ezenkívül egy kijátszással kapcsolatos vizsgálatot követően a 119/97/EK tanácsi rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették a Vietnamból feladott behozatalokra (lásd a (4) preambulumbekezdést). Ez azt mutatja, hogy a bázisidőszak során a közösségi iparág folyamatosan a dömping hatásaitól szenvedett, ilyenformán nem is volt lehetősége a regenerálódásra. A fogyasztás csökkenése a közösségi piacon korlátozott volt, ezért önmagában nem tehető felelőssé a közösségi iparág bizonytalan helyzetéért.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A dömpingelt behozatalok feltételezhető növekedésének hatása a közösségi iparágra
(78)
Az eredeti vizsgálat VI-jében (azaz az 1994. október 1-jétől 1995. szeptember 30-ig tartó időszakban) a kínai exportáló termelők 126 millió darabot értékesítettek a közösségi piacon (e mennyiség több mint kétötöde a WWS-nek tulajdonítható). 2001-ben, a jelenlegi vizsgálat VI-jében 5 millió darabot értékesítettek a KNK-ból származóként bejelentve. Az a tény, hogy a KNK-ban jelentős szabad kapacitás maradt (miközben a harmadik országokba irányuló kínai kivitel mennyiségében csökkent), valamint a kínai exportáló termelők magatartása következetesen azt mutatta, hogy a piaci részesedés megszerzése érdekében készek dömpingelt, kárt okozó árakon értékesíteni, ami egyértelműen arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések lejárata esetén fennáll a valószínűsége a káros dömping visszatérésének a KNK-ból származó behozatalok révén.
(79)
A Közösség az egyetlen olyan piac, ahol a kínai exportáló termelők még növelhetnék piaci részesedésüket, mivel a többi piacot már most is kínai termelők vagy harmadik országok kínai termelők irányítása alatt működő termelői látják el. A közösségi iparág jelenléte nem számottevő a Közösségen kívüli főbb piacokon, ahol az eladott RBM szinte egészét a KNK-ban gyártják vagy a kínai exportáló termelők irányítása alatt álló vállalatok állítják elő. Ha a jelenlegi intézkedések lejárnak, az érintett behozatalok által az árra gyakorolt nyomás minden valószínűség szerint jelentősen megnőne, amint azt az abszorpcióellenes vizsgálat elemzése jelzi. Ha a WWS 32,5 %-os dömpingellenes vámtételének nagy részét fel tudta szívni, és a többi kínai vállalat ugyanerre a 39,4 %-os vámmal is képes volt, akkor számítani kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések nélkül fokozni tudják a Közösségben eladott RBM áraira gyakorolt erős nyomást.
(80)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Thaiföldről származóként bejelentett RBM átlagára 9 %-kal csökkent a bázisidőszakban, és a Thaiföldről származóként bejelentett RBM egy európai forgalmazójának átlagos eladási árai és a közösségi iparág súlyozott átlag értékesítési árai közötti összehasonlítás az előbbit az utóbbinál körülbelül 12 %-kal alacsonyabbnak mutatta.
(81)
Ami a más harmadik országokból érkező behozatalokat illeti, Magyarország 2004. május 1. óta a Közösség része. India és Indonézia esetében mindkét ország exportáló termelői a kínai exportáló termelők irányítása alatt állnak. Ha a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó intézkedések lejárnak, csökken az Indiából és Indonéziából a Közösségbe történő RBM-kivitelt ösztönző érdek, mivel ebben az esetben várhatóan hirtelen megnő a közvetlenül a KNK-ból érkező dömpingelt behozatalok mennyisége.
(82)
Tekintettel a közösségi iparág máris bizonytalan helyzetére, a KNK-ból dömpingelt árakon érkező behozatalok fent említett jelentős növekedése, amelyet jelentős áralákínálás kísér, kétségtelenül súlyos következményekkel járna a közösségi iparágra nézve. Figyelembe véve az RBM tekintetében végzett korábbi dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során nyert tapasztalatokat is, a KNK-ból származó RBM-behozatalokra vonatkozó intézkedések lejárata minden valószínűség szerint a közösségi iparág helyzetének további nagymértékű romlásához vezetne.
2. Összefoglalás a kár megismétlődésének valószínűségéről
(83)
A fentiek alapján valószínű, hogy a KNK-ból származó RBM behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lejárata ezen, a Közösségbe irányuló behozatalok mennyiségének ugrásszerű növekedéséhez vezetne, amelyhez az eladási árak jelentős visszaesése is társulna. Meg kell jegyezni, hogy az RBM-piac termékeinek zöme nagymértékben szabványosított, így a verseny főként az árak terén zajlik.
(84)
Valószínű ezért ebben az összefüggésben - tekintettel a közösségi piac helyzetével kapcsolatos megállapításokra -, hogy az alacsony, dömpingelt áron érkező behozatalok mennyiségének növekedése le fogja szorítani a közösségi iparág árait. Ez pedig a közösségi iparág pénzügyi helyzetének további romlásához vezet. Ennek következménye a közösségi iparág számára minden valószínűség szerint a csőd, illetve a fennmaradó üzemének bezárása lenne.
(85)
Az intézkedések lejárata elhárítaná a kínai exportáló termelők útjában álló legfőbb akadályt, amely jelenleg meggátolja, hogy kárt okozó dömpingelt árakon értékesítsenek a közösségi piacon.
(86)
Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok által okozott kár visszatérésének valószínűsége fennáll.
G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
1. Bevezetés
(87)
Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy a közösségi iparágnak nem érdeke a hatályos dömpingellenes intézkedések megújítása. E célból az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a benyújtott bizonyítékok alapján mérlegelték az intézkedések megújításának hatását, illetve az intézkedések lejáratának következményeit az eljárásban érintett valamennyi félre.
(88)
Az intézkedések esetleges fenntartása hatásának értékelése céljából az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget adtak álláspontja ismertetésére. A kérdőívet csak az együttműködő közösségi termelők és két független importőr válaszolta meg. Három felhasználó észrevétellel élt, de ők sem a kérdőívre nem adtak választ, sem észrevételeiket nem támasztották alá bizonyítékokkal.
(89)
Az alaprendelet 21. cikkének (7) bekezdése megállapítja, hogy az információt csak akkor kell figyelembe venni, ha azt tényleges bizonyíték támasztja alá, amely igazolja annak érvényességét. Ebben az összefüggésben nem lehet következtetést levonni a felhasználók arra utaló megjegyzéseiből, hogy a Közösségnek nem áll érdekében a dömpingellenes intézkedések fenntartása, mivel e megjegyzések megalapozatlanok.
(90)
A korábban bevezetett dömpingellenes intézkedések hatását illetően a KNK-ból származóként bejelentett behozatalok terén hirtelen visszaesés volt megfigyelhető, különösen az intézkedések szigorítását követően az abszorpcióval kapcsolatos megállapítások nyomán, amihez a más harmadik országokból származó vagy onnan származóként bejelentett behozatalok ugrásszerű növekedése társult.
2. A közösségi iparág érdekei
(91)
Az a vállalatcsoport, amelyhez a kérelmező termelők tartoznak, az RBM egyetlen jelentős termeléssel bíró közösségi termelője. A csoportnak sok nehézséget rejtő környezetben kell működnie, ahol a harmadik országokból alacsony, gyakran dömpingelt árakon érkező behozatal állandó fenyegetést jelent. Működésüket a csőd bejelentése után átszervezték, de ez sem volt elég ahhoz, hogy elkerüljék a további csődeljárásokat 2003 utolsó negyedévében. A közösségi iparág olyan, rendezetten működő üzletág kiépítésére törekszik, amely szerte a világon fel tudja venni a versenyt a kínai exportáló termelőkkel. A KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes intézkedések lejárata súlyosan csorbíthatja ezt a törekvést, hiszen a kínai exportáló termelők már korábban is bizonyították, hogy a piaci részesdés megszerzése érdekében az árakat a dömpingelt szintre szorítanák le. Szem előtt tartva azt is, hogy a hatályban lévő intézkedések hatásait részben érvénytelenítették az abszorpciós gyakorlatok, illetve az Indonéziából származó dömpingelt vagy szubvencionált RBM-behozatal, ezen intézkedések esetleges lejárata minden valószínűség szerint ellehetetlenítené a közösségi iparág jelenlegi szerkezetváltási törekvéseit.
(92)
A közösségi iparág hosszú múltra tekint vissza, de valószínűleg megszűnik létezni, ha a jelenlegi szerkezetváltási erőfeszítései kudarcba fulladnak. A Robert Krause GmbH & Co. KG 1998 januárjában jelentett csődöt. Utódja, az 1998 júniusa óta a Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH tulajdonában lévő Krause Ringbuchtechnik GmbH 2002 áprilisában jelentett csődöt. Előbbi eszközeinek megvásárlása és személyzetének átvétele után a Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH feltehetőleg nem fogja újraindítani a termelést azt követően, hogy kérelmezte a csődeljárás megindítását. A Koloman Handler AG hagyományát az SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH folytatja tovább. Egy újabb csőd valószínűleg a közösségi iparág végét jelentené. Ha a közösségi iparág leállítja az RBM gyártását, több mint egy évszázados tapasztalat vész kárba, és megszűnnek a még meglévő munkahelyek is.
(93)
Az intézkedések megújítása valószínűleg lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy növelje piaci részesedését, csökkentse az egy egységre eső gyártási költségeit és növelje nyereségességét. Az árak feltehetőleg nem változnának jelentős mértékben, de az értékesítési volumen lényegesen megnőhetne. A közösségi iparág szerkezetátalakításának célja versenyhelyzetének javítása, ami lehetővé teszi a gyártani kívánt RBM-típusok jobb tervezését, javítja a beszállítókkal szembeni tárgyalási pozíciót és racionalizálja az értékesítési műveleteket. Mindezen intézkedések a költségek csökkentéséhez is hozzásegítenének. A közösségi iparág életképes, amit mi sem bizonyít jobban, mint hogy számtalan csőd után még mindig a közösségi piac egy jelentős részét látja el, különösen a Magyarországon található termelőüzemmel együtt, amely 2004. május 1-jétől a közösségi termelés része.
(94)
Az SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH részéről a Bensons - az RBM nagy múltú forgalmazója, Hollandiában, Szingapúrban, az Egyesült Királyságban és az USA-ban található vállalatokkal - megvásárlása egyértelműen jelzi a közösségi iparág az irányú szándékát, hogy piaci hozzáférését világszerte növelje, csakúgy, mint szerkezetváltási erőfeszítéseinek komolyságát.
(95)
A tények nyilvánosságra hozatalát követően két fő kérdés merült fel. Az első a domináns helyzettel való lehetséges visszaélés a közösségi iparág részéről. Ebben a tekintetben a Bizottság nem tud semmilyen, az érintett vállalatok ellen folyó trösztellenes eljárásról.
(96)
Másodsorban az az állítás hangzott el, hogy a közösségi iparág jelenleg kapcsolatban áll egy kínai exportőrrel, illetve hogy a Bensons - a ma már a közösségi iparág csoportjának részét képező importőr - a WWS által értékesített termékek kizárólagos forgalmazója, amely utóbbi vállalat az indiai termelést is az irányítása alatt tartó kínai exportőr.
(97)
Azt állapították meg, hogy a Bensons és a WWS között beszállítói megállapodás áll fenn, amely kezdetben szellemi tulajdonjogok átadását írja elő a WWS részéről a Bensons felé, valamint a Bensons részvényei egy részének átadását a WWS részére. Ezek az átruházások azonban nem történtek meg. A beszállítói megállapodás nem ír elő kizárólagosságot a Bensons és a WWS között, de azt kimondja, hogy a Bensons a kizárólagos forgalmazói cím elnyerésében előnyben részesül, ha egy bizonyos beszállító megszünteti tevékenységét. Ezért az állítólagos kapcsolatot nem lehet megerősíteni.
3. Az importőrök érdekei
(98)
A két együttműködő független importőrt az SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH vásárolta meg 2002 augusztusában, így kerültek kapcsolatba a közösségi iparággal a VI után. A VI utáni eseményeket általában nem veszik figyelembe. Mivel azonban ez a vállalatvásárlás jelentős és tartós esemény, ebben a konkrét esetben ezt figyelembe kell venni. Ezen importőrök érdekei ma már megegyeznek a közösségi iparág érdekeivel, mivel valamennyien kapcsolatban álló vállalatok.
(99)
A vizsgálatban más független importőr nem működött együtt. Ez arra enged következtetni, hogy bár az intézkedések hatályban voltak, a többi független importőrt ezen intézkedések jelentős mértékben nem érintették.
4. A felhasználók érdekei
(100)
A vizsgálatban felhasználók nem vettek részt. Ez arra enged következtetni, hogy bár az intézkedések hatályban voltak, a felhasználókat ezen intézkedések jelentős mértékben nem érintették. A felhasználók helyzetén ilyenformán a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem ront.
(101)
A bázisidőszakban néhány iratgyűjtőgyártó a Közösségben csökkentette termelését vagy bezárta üzemét. Egyes esetekben termelőkapacitásukat a Közösségen kívülre helyezték át vagy bővítették, főként a kelet-európai országokba. E felhasználók döntéseit jobbára az alacsonyabb munkaerőköltségek és az említett országoknak a közösségi piachoz való közelsége motiválta, azzal a kilátással párosulva, hogy ezek az országok 2004. május 1-jén az Európai Unió tagjaivá válnak. A közösségi iparág által eladott RBM árai lefelé íveltek, és a dömpingellenes vámok alá nem tartozó, Indiából, Indonéziából és Thaiföldről szállított olcsó RBM behozatalok a bázisidőszak során rendelkezésre álltak.
(102)
Hangsúlyozni kell, hogy amennyiben a közösségi iparág megszűnik, a felhasználók szinte teljes mértékben ki lesznek szolgáltatva a KNK-ból származó behozataloknak és/vagy a más országok kínai leányvállalataitól érkező behozataloknak. Amikor ez bekövetkezik, a kínai exportáló termelőknek érdekében áll jelentősen megemelni áraikat a KNK-n kívüli piacokon, ami komoly veszélybe sodorhatja a felhasználói iparágak versenyképességét. A közösségi iparágnak nem érdeke egy olyan árpolitika fenntartása, amely hozzásegítene a közösségi iratgyűjtőgyártók bezárásához, mivel így sokkal gyengébb helyzetbe kerülne a kínai exportáló termelőkkel és azok leányvállalataival a Közösségen kívül folytatott versenyben.
(103)
Ha az intézkedéseket megújítják, megmarad az alternatív beszállítói forrás. Érdemes megjegyezni, hogy a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések a közösségi piacon nem idéztek elő hiányt az importált RBM-ből.
5. A beszállító iparág érdekei
(104)
Az acélhuzal és acélszalag beszállítói termelésük elhanyagolható százalékát értékesítik a közösségi iparág felé, ilyenformán ezen eljárás eredményei őket nem érintik. Egyikük sem jelentkezett érdekelt félként.
6. A versenyt és kereskedelmet torzító hatások
(105)
Ami az intézkedések esetleges lejáratának a Közösségben folyó versenyre gyakorolt hatását illeti, meg kell jegyezni, hogy az RBM-et világviszonylatban is csak néhány termelő gyártja, amelyek jobbára kínaiak vagy kínai exportáló termelők irányítása alatt állnak. A megmaradt néhány, a kínai termelők irányításától független termelő eltűnésének tehát negatív hatása lenne a Közösségben folyó versenyre.
7. Összefoglalás a közösségi érdekről
(106)
A fenti tényezők és megfontolások figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(107)
A fentiek fényében úgy ítélhető meg, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében és 11. cikke (6) bekezdésében előírtak szerint a KNK-ból származó RBM behozatalára a legutóbb a 2100/2000/EK tanácsi rendelettel módosított 119/97/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(108)
A vizsgálat hosszú időtartama miatt helyénvaló az intézkedések négy évre történő korlátozása,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két négyszögletű acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket acél bevonat tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített kis méretű, acélból készült kioldó szerkezettel nyitható.
(2) A nettó, költség- és vámmentesen a Közösség határára szállítva meghatározott árra alkalmazandó vámtétel a következő:
a)
a 17- és 23-gyűrűs szerkezetek esetében (8305100021, 8305100022 és 8305100029 TARIC-kód) a vám összege megegyezik a 325 ECU/1 000 darabos minimum behozatali ár és a közösségi határparitáson vámkezelés előtt számított ár közötti különbözettel;
b)
17- és 23-gyűrűstől eltérő szerkezetek esetében (8305100011, 8305100012 és 8305100019 TARIC-kód).
Vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kínai Népköztársaság
51,2 %
8934
-
az összes többi vállalat
78,8 %
8900
Eltérő előírás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ezt a dömpingellenes vámot e rendelet hatálybalépésétől számított négyéves időszakra vetik ki.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. november 29-én.