++++
RAADETS DIREKTIV
af 14 . juni 1966
om handel med saasaed
( 66/402/EOEF )
RAADET FOR DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artiklerne 43 og 100 ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen ,
under henvisning til udtalelse fra Det europaeiske Parlamentet ( 1 ) ,
under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg , og
ud fra foelgende betragtninger :
Kornavlen er af stor betydning for landbruget i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ;
tilfredsstillende resultater af dyrkningen af korn afhaenger i vidt omfang af anvendelsen af velegnet udsaed ; derfor har visse medlemsstater gennem nogen tid begraenset afsaetningen af saasaed til afsaetning af saasaed af hoej kvalitet ; de har draget fordel af resultatet af den gennem flere aartier systematiske planteforaedling , der har foert til opnaaelsen af tilstraekkeligt stabile og ensartede kornsorter , hvis karakteristiske egenskaber giver grund til at vente , at de vil frembryde vaesentlige fordele ved de tilsigtede anvendelser ;
en stoerre produktivitet ved dyrkning af korn inden for Faellesskabet vil kunne opnaas ved , at medlemsstaterne anvender ensartede regler , der er saa strenge som muligt , ved udvaelgelsen af de sorter , der er godkendt til afsaetning ;
en begraensning af afsaetningen til at omfatte visse sorter er dog kun berettiget , for saa vidt landbrugeren samtidig har garanti for , at han faktisk faar saasaed af netop disse sorter ;
med henblik herpaa anvender visse medlemsstater godkendelsessystemer , der ved en officiel kontrol skal garantere sorternes aegthed og renhed ;
saadanne systemer er allerede gaeldende paa internationalt plan ; De forenede Nationers Organisation for Ernaering og Landbrug har anbefalet mindstenormer for godkendelsen af saasaed af majs i de europaeiske lande og i Middelhavslandene ; desuden har Organisationen for oekonomisk Samarbejde og Udvikling udarbejdet et system til godkendelse af sorter af foderplantesaasaed bestemt til international handel ;
der boer for Faellesskabet udarbejdes et ensartet godkendelsessystem paa grundlag af de erfaringer , som er indvundet ved anvendelsen af de ovennaevnte systemer ;
et saadant system boer anvendes saavel i samhandelen mellem medlemsstaterne som i afsaetningen paa de nationale markeder ;
i almindelighed maa saasaed kun kunne bringes i handelen , saafremt det i overensstemmelse med godkendelsesreglerne er blevet officielt proevet og godkendt som basissaasaed eller som certificeret saasaed ; valget af de tekniske udtryk " basissaasaed " og " certificeret saasaed " bygger paa den allerede eksisterende internationale terminologi ;
saasaed , der ikke er bragt i handelen , boer paa grund af dets ringe oekonomiske betydning ikke vaere omfattet af faellesskabsreglerne ; medlemsstaterne kan fortsat undergive det saerlige forskrifter ;
faellesskabsreglerne boer ikke anvendes paa saasaed , om hvilket det foreligger bevist , at det er bestemt til udfoersel til tredjelande ;
for udover de genetiske egenskaber at forbedre ogsaa den ydre kvalitet af saasaed inden for Faellesskabet , maa der fastsaettes visse betingelser med hensyn til den specifikke renhed , spireevnen og sundhedstilstanden ;
med henblik paa at sikre saasaedens aegthed maa der udarbejdes faellesskabsregler vedroerende emballering , proeveudtagning , lukning og maerkning ; med henblik herpaa skal etiketterne vaere forsynet med de angivelser , der er noedvendige for udoevelsen af den officielle kontrol og for vejledning af forbrugeren , ligesom de maa fremhaeve godkendelsens karakter af faellesskabsforanstaltning ;
visse medlemsstater har til saerlige formaal brug for blandinger af saasaed af flere arter ; for at tage hensyn til disse behov , maa medlemsstaterne bemyndiges til under visse forudsaetninger at tillade saadanne blandinger ;
medlemsstaterne skal fastsaette egnede kontrolforanstaltninger , for at der ved afsaetningen af saasaeden kan vaere garanti for , at baade kvalitetsbetingelserne og de bestemmelser , der sikrer saasaedens aegthed , overholdes ;
saasaed , der opfylder disse betingelser , maa med forbehold af anvendelse af traktatens artikel 36 kun undergives handelsrestriktioner , som er fastsat i faellesskabsreglerne , bortset fra de tilfaelde , hvor faellesskabsreglerne forudser tolerancer for skadelige organismer ;
i en foerste periode , indtil der udarbejdes en faelles sortsliste , boer disse restriktioner saerlig omfatte ret for medlemsstaterne til at begraense omsaetningen af saasaed til sorter , som har en dyrknings - og brugsvaerdi for deres omraade ;
det er noedvendigt paa visse betingelser at godkende , at saasaed , som er blevet opformeret i et andet land paa grundlag af basissaasaed , godkendt i en medlemsstat , har tilsvarende vaerdi som saasaed , opformeret i denne medlemsstat ;
endvidere boer det bestemmes , at saasaed , som er hoestet i tredjelande , kun vil kunne bringes i handelen i Faellesskabet , hvis det frembyder samme garantier som den saasaed , der er officielt godkendt inden for Faellesskabet , og som er i overensstemmelse med faellesskabsreglerne ;
i perioder , hvor forsyningen med certificeret saasaed af de forskellige kategorier stoeder paa vanskeligheder , boer saasaed , som er underkastet mindre strenge krav , midlertidigt godkendes ;
med henblik paa at harmonisere de forskellige medlemsstaters tekniske godkendelsesmetoder og for i fremtiden at have sammenligningsmuligheder mellem saasaed , som er godkendt inden for Faellesskabet , og saasaed , som kommer fra tredjelande , er det formaalstjenligt i medlemsstaterne at anlaegge faellesskabskontrolmarker til sammenligningsbrug for at muliggoere en aarlig efterkontrol af saasaed af de forskellige kategorier af certificeret saasaed ;
det boer overlades til Kommissionen at traeffe visse gennemfoerelsesforanstaltninger ; for at lette ivaerksaettelsen af de paataenkte foranstaltninger boer der fastsaettes en fremgangsmaade , hvorved der oprettes et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af en staaende Komité for froe - og plantemateriale henhoerende under landbrug , havebrug og skovbrug ,
UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :
Artikel 1
Dette direktiv vedroerer saasaed , der bringes i handelen inden for Faellesskabet .
Artikel 2
1 . I dette direktiv forstaas ved :
A . Korn : Planter af foelgende arter :
Avena sativa L . * Havre *
Hordeum distichum L . * Toradet byg *
Hordeum polystichum L . * Seksradet byg *
Oryza sativa L . * Ris *
Secale cereale L . * Rug *
Triticum aestivum L . * Bloed hvede *
Triticum durum L . * Haard hvede *
Triticum spelta L . * Spelthvede *
Zea maïs L . * Majs *
B . Sorter , hybrider og indavlede sorter af majs :
a ) Sort med fri bestoevning : tilstraekkeligt ensartet og stabil sort ;
b ) Indavlet sort : tilstraekkeligt ensartet og stabil sort , der er opnaaet enten ved kunstig selvbestoevning efterfulgt af foraedling gennem flere paa hinanden foelgende generationer , eller ved tilsvarende metoder ;
c ) Enkelthybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem to indavlede sorter ;
d ) Dobbelthybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem to enkelthybrider ;
e ) Trihybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem en indavlet sort og en enkelthybrid ;
f ) " Top Cross " -hybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem en indavlet sort eller en enkelthybrid og en sort med fri bestoevning ;
g ) Sortshybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem planter af basissaasaed af to sorter med fri bestoevning ;
C . Basissaasaed : ( havre , byg , ris , hvede , spelt , rug ) : saasaed
a ) som er avlet paa froeavlerens ansvar efter reglerne for systematisk vedligeholdelsesavl med hensyn til sorten ,
b ) der er bestemt til avl af saasaed enten af kategorien " certificeret saasaed " eller af kategorierne " certificeret saasaed af foerste formeringstrin " eller " certificeret saasaed af andet formeringstrin " ,
c ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , stk . 1 , litra a , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilket det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
D . Basissaasaed ( majs ) :
1 . Af sorter med fri bestoevning : saasaed ,
a ) som er produceret direkte fra basissaasaed eller paa froeavlerens ansvar efter reglerne for systematisk vedligeholdelsesavl med hensyn til sorten ;
b ) som er bestemt til en avl af saasaed af kategorien " certificeret saasaed " af denne sort , til avl af " Top Cross " - hybrider eller af sortshybrider ;
c ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
2 . Af indavlede sorter : saasaed ,
a ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
b ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er overholdt .
3 . Af enkelthybrider : saasaed ,
a ) som er bestemt til avl af dobbelthybrider , trihybrider eller " Top Cross " - hybrider ;
b ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
c ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at de ovennaevnte betingelser er overholdt .
E . Certificeret saasaed ( rug , majs ) : saasaed
a ) som stammer direkte fra basissaasaed ;
b ) som er bestemt til anden avl end avl af saasaed ;
c ) som med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , stk . 1 , litra b , og stk . 2 , opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
F . Certificeret saasaed af foerste formeringstrin ( havre , byg , ris , hvede , spelt ) : saasaed ,
a ) som stammer direkte fra basissaasaed af en bestemt sort ;
b ) som er bestemt enten til avl af saasaed af kategorien " certificeret saasaed af andet formeringstrin " eller til anden avl end avl af saasaed ;
c ) som opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed af foerste formeringstrin fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
G . Certificeret saasaed af andet formeringstrin ( havre , byg , ris , hvede , spelt ) : saasaed ,
a ) som stammer direkte fra basissaasaed eller certificeret saasaed af foerste formeringstrin af en bestemt sort ,
b ) som er bestemt til en anden avl end avl af saasaed ,
c ) som opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed af andet formeringstrin fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
H . Officielle foranstaltninger : foranstaltninger , som traeffes
a ) af en stats myndigheder eller
b ) paa en stats ansvar , af offentlig - eller privatretlige juridiske personer , eller
c ) naar det drejer sig om hjaelpevirksomhed , ligeledes under en stats kontrol , af autoriserede fysiske personer ,
under den forudsaetning , at de under b ) og c ) naevnte personer ikke har personlig oekonomisk fordel af resultatet af disse foranstaltninger .
2 . Medlemsstaterne kan
a ) inddrage flere generationer under kategorien basissaasaed og underopdele denne kategori efter generationer ;
b ) fastsaette , at de officielle afproevninger vedroerende spireevnen og den specifikke renhed ved godkendelsen ikke foretages paa alle partier , undtagen hvis der bestaar tvivl om , hvorvidt de herom i bilag II fastsatte betingelser er overholdt .
Artikel 3
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at saasaed kun maa bringes i handelen , saafremt det er officielt godkendt som " basissaasaed " , som certificeret saasaed , som " certificeret saasaed af foerste formeringstrin " eller som " certificeret saasaed af andet formeringstrin " , og dersom det opfylder de i bilag II fastsatte betingelser .
2 . Medlemsstaterne fastsaetter for godkendelsen og handelen det hoejeste vandindhold i basissaasaed og i certificeret saasaed af enhver art .
3 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at de officielle afproevninger af saasaed foretages efter de saedvanlige internationale metoder , for saa vidt saadanne metoder eksisterer .
4 . Medlemsstaterne kan fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 og 2 :
a ) for foraedlet saasaed fra generationer forud for basissaasaeden ;
b ) for forsoeg eller arbejder med videnskabelige formaal ;
c ) for foraedlingsarbejde ;
d ) for ubearbejdet saasaed , som bringes i handelen med henblik paa bearbejdelse , paa betingelse af , at der ydes garanti for denne saasaeds aegthed .
Artikel 4
1 . Uanset artikel 3 kan medlemsstaterne dog tillade
a ) at basissaasaed , der ikke opfylder de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser , officielt godkendes og bringes i handelen ; med henblik herpaa skal der traeffes alle fornoedne foranstaltninger , for at leverandoeren garanterer en bestemt spireevne , som han , naar produktet bringes i handelen , angiver paa en speciel etiket , der baerer hans navn og adresse samt partiets referencenummer ;
b ) at saasaed af majs af kategorierne " basissaasaed " eller " certificeret saasaed " , for hvis vedkommende den officielle undersoegelse til kontrol af overholdelsen af de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser ikke maatte vaere afsluttet , officielt godkendes og bringes i handelen indtil den foerste modtager i handelskaeden for at sikre en hurtig forsyning med saasaed . Godkendelsen gives kun mod forevisning af en rapport om en foreloebig analyse af saasaeden og ved angivelse af den foerste modtagers navn og adresse ; der traeffes alle fornoedne foranstaltninger med henblik paa , at leverandoeren garanterer den spireevne , der er konstateret ved den foreloebige analyse ; denne spireevne skal , naar produktet bringes i handelen , angives paa en speciel etiket , der baerer leverandoerens navn og adresse samt partiets referencenummer .
Disse bestemmelser gaelder ikke for saasaed , der indfoeres fra tredjelande , med undtagelse af de i artikel 15 naevnte tilfaelde om opformering uden for Faellesskabet .
2 . Medlemsstaterne kan for saasaed af majs saenke den i bilag II fastsatte mindste spireevne til 85 % i forhold til ren saasaed .
Artikel 5
Medlemsstaterne kan med hensyn til de i bilag I og II fastsatte betingelser fastsaette yderligere eller strengere betingelser for godkendelsen for saa vidt angaar deres egen produktion .
Artikel 6
1 . Hver medlemsstat udarbejder en fortegnelse over de sorter af saasaed , der officielt er tilladt til godkendelse paa dens omraade .
2 . En sort tillades kun til godkendelse , saafremt det ved officielle eller officielt kontrollerede undersoegelser , der isaer er foretaget under dyrkningen i loebet af to paa hinanden foelgende aar , og for rug og sorter af majs til fri bestoevning , i loebet af tre paa hinanden foelgende aar , er konstateret :
a ) for havre , byg , ris , hvede og spelt , af sorten er tilstraekkelig ensartet og stabil ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske eller fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at identificere sorten ;
b ) for rug og sorter af majs med fri bestoevning , at sorten er tilstraekkeligt ensartet og stabil ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at skelne de sorter , der hidroerer umiddelbart fra saasaed af kategorien " certificeret saasaed " , fra hinanden ;
c ) for sorterne hybrider af majs , at de indavlede sorter er tilstraekkeligt ensartede og stabile , og at de er resultatet af krydsninger , bestemt af froeavleren ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at skelne de sorter , der hidroerer umiddelbart fra saasaed af kategorien " certificeret saasaed " , fra hinanden . Saafremt godkendelsen for saa vidt angaar basissaasaed kraeves for hybriders , syntetiske sorters og lignende sorters genealogiske komponenter , skal beskrivelsen af de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber for disse komponenter vaere angivet .
3 . For hybrider og syntetiske sorter meddeles de genealogiske komponenter til de myndigheder , der er ansvarlige for tilladelsen og godkendelsen . Medlemsstaterne drager omsorg for , at undersoegelsen og beskrivelsen af de genealogiske komponenter holdes fortrolig paa froeavlerens anmodning .
4 . De tilladte sorter kontrolleres loebende af en officiel myndighed . Saafremt en af betingelserne for tilladelsen til godkendelse ikke laengere er opfyldt , tilbagekaldes tilladelsen , og sorten slettes af sortslisten . I tilfaelde af aendringer af en eller flere sekundaere egenskaber hos en sort af rug eller majs med fri bestoevning aendres beskrivelsen i sortslisten straks .
5 . Sortslisten samt de forskellige aendringer heri meddeles straks Kommissionen , som videregiver dem til de oevrige medlemsstater .
Artikel 7
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at proeverne ved udfoerelsen af kontrol af sorterne , ved afproevning af saasaed med henblik paa godkendelse og ved undersoegelsen af indavlede sorter af majs , udtages af myndighederne efter egnede metoder .
2 . Ved afproevningen af saasaed med henblik paa godkendelse udtages proeverne af ensartede partier ; stoerstevaegten af et parti og mindstevaegten af en proeve angives i bilag III .
Artikel 8
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at basissaasaed og certificeret saasaed af enhver art kun maa bringes i handelen i partier , der er tilstraekkeligt ensartede , og i lukkede pakninger , som i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 9 og 10 er forsynet med en lukkeanordning og med maerkning .
2 . Medlemsstaterne kan for afsaetningen af smaa maengder til den endelige forbruger fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 for saa vidt angaar pakningen , lukkeanordningen samt maerkningen .
Artikel 9
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at pakningerne med basissaasaed og med certificeret saasaed af enhver art lukkes af myndighederne saaledes , at lukkeanordningen ved aabningen af pakningen oedelaegges og ikke kan anbringes igen .
2 . Kun myndighederne kan foretage ny lukning . I tilfaelde heraf goeres det ligeledes paa den i artikel 10 , stk . 1 , naevnte etiket bemaerkning om den sidste nye lukning , om datoen herfor samt om den myndighed , der har foretaget den .
Artikel 10
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at pakninger til basissaasaed og til certificeret saasaed af enhver art
a ) udvendigt skal forsynes med en officiel etiket , der er i overensstemmelse med bilag IV og affattet paa et af Faellesskabets officielle sprog ; dens fastgoerelse skal sikres ved den officielle lukkeanordning ; etikettens farve er hvid for basissaasaeds vedkommende , blaa for certificeret saasaed og certificeret saasaed af foerste formerings trin og roed for certificeret saasaed af andet formeringstrin ; i samhandelen mellem medlemsstaterne skal etiketten angive datoen for den officielle lukning ; hvis basissaasaeden i det i artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , og stk . 2 , omtalte tilfaelde ikke opfylder de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser , goeres der bemaerkning herom paa etiketten ;
b ) indvendigt skal indeholde en officiel meddelelse i samme farve som etiketten med gengivelse af de i bilag IV for etiketten foreskrevne angivelser ; denne meddelelse kan udelades , naar disse angivelser er paatrykt pakningen med svaerte , der ikke kan udviskes .
2 . Medlemsstaterne kan :
a ) foreskrive , at etiketten i alle tilfaelde skal angive datoen for den officielle lukning ;
b ) fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 for saa vidt angaar smaa pakninger .
Artikel 11
Medlemsstaterne bevarer retten til at foreskrive , at pakninger af indenlandsk eller indfoert basissaasaed eller af certificeret saasaed af enhver art med henblik paa afsaetning heraf paa deres omraade ogsaa i andre tilfaelde end de i artikel 4 fastsatte forsynes med en leverandoeretiket .
Artikel 12
Medlemsstaterne foreskriver , at enhver kemisk behandling af basissaasaed eller af certificeret saasaed af enhver art anfoeres enten paa den officielle etiket eller paa en leverandoeretiket , samt udenpaa eller inde i pakningen .
Artikel 13
1 . Medlemsstaterne kan tillade , at saasaed bringes i handelen i form af blandinger af saasaed af forskellige arter , for saa vidt de forskellige bestanddele af blandingen opfylder de betingelser for handel , som gaelder for dem allerede foer blandingen .
2 . Bestemmelserne i artiklerne 8 , 9 samt 11 og ligeledes i artikel 10 finder tilsvarende anvendelse , dog med det forbehold , at etikettens farve for blandinger skal vaere groen .
Artikel 14
1 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at basissaasaed og certificeret saasaed af enhver art , der er officielt godkendt , og hvis pakning er maerket og lukket af myndighederne i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv , kun undergives handelsrestriktioner , der er fastsat i dette direktiv , for saa vidt angaar deres karakteristiske egenskaber , undersoegelsesforanstaltningerne , maerkningen og lukningen .
2 . Medlemsstaterne kan ,
a ) begraense afsaetningen af certificeret saasaed af havre , byg , ris , hvede eller spelt til afsaetning af saasaed af foerste formeringstrin ;
b ) indtil en faelles sortsliste kan tages i anvendelse , hvilket skal ske senest 1 . januar 1970 , begraense afsaetningen af saasaed til sorter , der er opfoert paa en national liste , som bygger paa dyrknings - og brugsvaerdien for deres omraade ; betingelserne for opfoerelsen paa denne liste skal for sorter , der hidroerer fra andre medlemsstater , vaere de samme som for nationale sorter .
Artikel 15
Medlemsstaterne foreskriver , at saasaed , der stammer direkte fra basissaasaed , som er godkendt i en medlemsstat , eller fra certificeret saasaed af foerste formeringstrin og hoestet i en anden medlemsstat ellr i et tredjeland , er lig med certificeret saasaed eller certificeret saasaed af foerste eller andet formeringstrin , saafremt dette er hoestet i produktionsstaten enten af basissaasaed eller af certificeret saasaed af foerste formeringstrin , og saafremt det paa fremavlsmarken har vaeret undergivet en markinspektion , der opfylder de i bilag I fastsatte betingelser , og dersom det ved en officiel undersoegelse er konstateret , at de i bilag II for certificeret saasaed eller certificeret saasaed af foerste og andet formeringstrin fastsatte betingelser er blevet overholdt .
Artikel 16
1 . Paa forslag af Kommissionen konstaterer Raadet med kvalificeret flertal ,
a ) om markinspektionerne i et tredjeland i de i artikel 15 omhandlede tilfaelde opfylder de i bilag I fastsatte betingelser ;
b ) om saasaed , der er hoestet i et tredjeland , og som frembyder samme garantier med hensyn til dets karakteristiske egenskaber saavel som til de forholdsregler , der traeffes med henblik paa undersoegelse , sikring af aegthed , maerkning og kontrol deraf , i saa henseende har tilsvarende vaerdi som basissaasaed , certificeret saasaed og certificeret saasaed af foerste , andet eller tredje formeringstrin , der er hoestet inden for Faellesskabet , og som er i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser .
2 . Indtil Raadet i overensstemmelse med bestemmelserne i stk . 1 har afgivet udtalelse , kan medlemsstaterne selv foretage de i naevnte stykke omhandlede konstateringer . Adgangen hertil udloeber 1 . juli 1969 .
Artikel 17
1 . For at overvinde forbigaaende vanskeligheder ved den almindelige forsyning med basissaasaed eller certificeret saasaed af enhver art , kan en eller flere medlemsstater , naar disse vanskeligheder opstaar i mindst én medlemsstat og ikke kan overvindes inden for Faellesskabet , efter fremgangsmaaden i artikel 21 af Kommissionen bemyndiges til for en periode , som den fastsaetter , at give tilladelse til at bringe saasaed i handelen , der tilhoerer en kategori , som er undergivet mindre strenge krav .
2 . Naar det drejer sig om en kategori af saasaed af en bestemt sort , eller en indavlet sort , er den officielle etiket den , som er bestemt for den tilsvarende kategori , og i alle andre tilfaelde er farven moerkegul . Etiketten skal altid angive , at det drejer sig om saasaed af en kategori , der er undergivet mindre strenge krav .
Artikel 18
Dette direktiv gaelder ikke for saasaed , for hvilken der foreligger bevis for , at den er bestemt til udfoersel til tredjelande .
Artikel 19
Medlemsstaterne traeffer alle egnede foranstaltninger med henblik paa , at myndighederne ved afsaetningen kan foretage kontrol , i det mindste ved stikproever , at saasaeden for saa vidt angaar overholdelsen af de i dette direktiv fastsatte betingelser .
Artikel 20
1 . Der anlaegges inden for Faellesskabet sammenlignende faellesskabskontrolmarker , paa hvilke der hvert aar ved stikproever foretages efterkontrol af basissaasaed og af certificeret saasaed af enhver art . Disse marker underkastes tilsyn af den i artikel 21 naevnte Komité .
2 . I en foerste periode tjener de sammenlignende afproevninger til at harmonisere de tekniske godkendelsesmetoder for at opnaa ensartede resultater . Saa snart dette maal er naaet , udarbejdes der om sammenlignende undersoegelser en aarsberetning , som sendes til medlemsstaterne og Kommissionen som fortroligt materiale . Kommissionen fastsaetter efter fremgangsmaaden i artikel 21 , tidspunkter for den foerste udarbejdelse af aarsberetningen .
3 . De bestemmelser , der er noedvendige til udfoerelsen af de sammenlignende afproevninger , fastsaettes af Kommissionen efter fremgangsmaaden i artikel 21 . Saasaed , der er hoestet i tredjelande , kan inddrages i de sammenlignende afproevninger .
Artikel 21
1 . Naar der henvises til den fremgangsmaade , der er fastsat i denne artikel , indbringer formanden sagen for den ved Raadets afgoerelse af 14 . juni 1966 ( 2 ) nedsatte staaende Komité for froe - og plantemateriale henhoerende under landbrug , havebrug og skovbrug - i det foelgende benaevnt " Komiteen " - enten paa formandens initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant .
2 . I denne Komité tildeles der medlemsstaternes stemmer vaegt i henhold til traktatens artikel 148 , stk . ( 2 ) . Formanden deltager ikke i afstemningen .
3 . Kommissionens repraesentant forelaegger et udkast til de foranstaltninger , der skal traeffes . Komiteen afgiver en udtalelse om disse foranstaltninger inden for en frist , som formanden kan fastsaette under hensyn til , hvor meget de forelagte spoergsmaal haster . Udtalelsen vedtages med et flertal af tolv stemmer .
4 . Kommissionen vedtager foranstaltninger , som straks kan finde anvendelse . Saafremt disse foranstaltninger imidlertid ikke er i overensstemmelse med Komiteens udtalelse , meddeler Kommissionen straks Raadet disse . I dette tilfaelde kan Kommissionen udsaette anvendelsen af de vedtagne foranstaltninger i indtil en maaned fra denne meddelelse .
Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for en frist af en maaned .
Artikel 22
Med forbehold af de tolerancer , der er fastsat i bilag II , punkt 2 , med hensyn til forekomsten af skadelige organismer , beroerer dette direktiv ikke lovgivning i de enkelte stater , der er begrundet i beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed , beskyttelse af planter eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret .
Artikel 23
Medlemsstaterne saetter senest 1 . juli 1968 de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme bestemmelserne i artikel 14 , stk . 1 , og senest 1 . juli 1969 de bestemmelser , der er noedvendige for at efterkomme de oevrige bestemmelser i dette direktiv og dets bilag . De underretter straks Kommissionen herom .
Artikel 24
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .
Udfaerdiget i Bruxelles , den 14 . juni 1966 .
A Tanács irányelve
(1966. június 14.)
a gabonavetőmagok forgalmazásáról
(66/402/EGK)
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,
mivel a gabonatermesztés fontos helyet foglal el az Európai Gazdasági Közösség mezőgazdaságában;
mivel a gabonatermesztés kielégítő eredményei nagymértékben a megfelelő vetőmag használatától függnek; mivel ebből a célból a tagállamok már egy ideje a kiváló minőségű vetőmagra korlátozzák a gabonavetőmag forgalmazását; mivel képesek voltak hasznosítani a több évtizede folyó módszeres nemesítési munka eredményeit, ami kellően állandó és egynemű gabonafajták kialakításához vezetett, amelyek tulajdonságaiknál fogva nagy értékűnek ígérkeznek a szem előtt tartott célok szempontjából;
mivel akkor érhető el nagyobb termelékenység a Közösség gabonatermesztésében, ha a tagállamok a lehető legszigorúbb egységes szabályokat alkalmazzák a forgalmazásra engedélyezett fajták kiválasztásában;
mivel azonban csak akkor indokolt a forgalmazás korlátozása egyes fajtákra, ha a mezőgazdasági termelő megbizonyosodhat róla, hogy valóban az adott fajták vetőmagjait szerzi be;
mivel egyes tagállamok ebből a célból minősítési rendszereket vezettek be, amelyek célja, hogy hivatalos ellenőrzéssel biztosítsák a fajtaazonosságot és a fajtatisztaságot;
mivel ilyen rendszerek nemzetközi szinten már léteznek; mivel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) minimumszabványokat javasolt a kukorica-vetőmag európai és mediterrán országokban történő minősítésére vonatkozóan; mivel továbbá a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) létrehozott egy rendszert a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott takarmánynövény-vetőmag fajtaminősítésére vonatkozóan;
mivel kívánatos egységes minősítési rendszert megállapítani a Közösség számára az említett rendszerek alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján;
mivel a rendszert mind a többi tagállamban, mind a hazai piacon történő forgalmazásra alkalmazni kell;
mivel általános szabályként csak akkor kell engedélyezni a gabonavetőmag forgalmazását, ha hivatalosan vizsgálatnak vetették alá, és a tanúsítási szabályokkal összhangban elit vagy minősített vetőmagként minősítették; mivel az "elit vetőmag" és "minősített vetőmag" szakkifejezések a már meglévő nemzetközi terminológián alapulnak;
mivel a piaci forgalomba nem bocsátott gabonavetőmagra - annak csekély gazdasági jelentősége miatt - a közösségi szabályok nem vonatkoznak; mivel a tagállamoknak jogot kell biztosítani, hogy különös rendelkezéseket állapítsanak meg az ilyen vetőmaggal kapcsolatban;
mivel a közösségi szabályok nem vonatkoznak olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták;
mivel nemcsak a közösségi gabonavetőmag genetikai minőségének, hanem külső jellemzőinek javítása érdekében is meg kell állapítani bizonyos feltételeket az analitikai tisztasággal, a csírázással és az egészségi állapottal kapcsolatban;
mivel a vetőmag fajtaazonosságának biztosítása érdekében közösségi szabályokat kell megállapítani a csomagolásra, mintavételezésre, fémzárolásra és jelölésre vonatkozóan; mivel ebből a célból a címkéken fel kell tüntetni mind a hivatalos ellenőrzéshez, mind a mezőgazdasági termelő tájékoztatásához szükséges részletes adatokat, és egyértelműen jelezni kell a minősítés közösségi jellegét;
mivel egyes tagállamoknak különleges felhasználásra különböző fajokhoz tartozó gabonavetőmagok keverékére van szükségük; mivel ezen igények figyelembevétele érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell az ilyen keverékek jóváhagyását bizonyos körülményektől függően;
mivel annak biztosítása érdekében, hogy a forgalmazás során betartották mind a vetőmag minőségére vonatkozó követelményeket, mind annak fajtaazonosságát biztosító rendelkezéseket, a tagállamoknak rendelkezéseket kell elfogadni a megfelelő ellenőrzési szabályok érdekében;
mivel az ilyen követelményeknek megfelelő vetőmagot - a Szerződés 36. cikkének sérelme nélkül - nem kell a közösségi szabályokban előírtakon kívül más forgalmazási korlátozásoknak alávetni, kivéve azokat az eseteket, amikor a közösségi szabályok a károsító szervezetekkel kapcsolatos tűréshatárról rendelkeznek;
mivel az első szakaszban a közös fajtajegyzék összeállításáig, az engedélyezett korlátozásoknak különösen a tagállamok arra vonatkozó jogát kell tartalmazniuk, hogy azokra a fajtákra korlátozzák a minősített vetőmag forgalmazását, amelyek a területükön a termelés és a felhasználás szempontjából értékesek;
mivel - egyes feltételektől függően - egy másik országban valamely tagállamban minősített elit vetőmagból szaporított vetőmagot az adott tagállamban szaporítottal egyenértékűnek kell elismerni;
mivel másrészről rendelkezést kell hozni arról, hogy a harmadik országokban betakarított gabonavetőmag Közösségen belüli forgalmazása csak akkor engedélyezhető, ha az ilyen vetőmag ugyanazokat a biztosítékokat nyújtja, mint a Közösségben hivatalosan minősített vetőmag, és megfelel a közösségi szabályoknak;
mivel azon időszakok során, amikor nehezen szerezhető be a különböző kategóriájú minősített vetőmag utánpótlása, engedélyezni kell a kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő vetőmag átmeneti forgalmazását;
mivel a minősítés különböző tagállamokban alkalmazott technikai módszereinek harmonizálása és a Közösségen belül minősített és a harmadik országokból származó vetőmag jövőbeni összehasonlíthatósága érdekében közösségi vizsgálati területeket kell létrehozni a tagállamokban, hogy lehetővé váljon a "minősített vetőmag" különböző kategóriáinak éves utólagos ellenőrzése;
mivel a Bizottságot kell megbízni az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó meghatározott intézkedések elfogadásával; mivel a javasolt intézkedések végrehajtásának megkönnyítése érdekében eljárást kell előírni a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésnek a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságán belül történő megvalósítása céljából,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Ezt az irányelvet a Közösségen belül forgalomba hozott gabonavetőmagra kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A. Gabona: a következő fajokhoz tartozó növények:
Avena sativa L. | Zab |
Hordeum distichum L. | Kétsoros árpa |
Hordeum polystichum L. | Hatsoros árpa |
Oryza sativa L. | Rizs |
Secale cereale L. | Rozs |
Triticum aestivum L. | Közönséges búza |
Triticum durum L. | Durumbúza |
Triticum spelta L. | Tönkölybúza |
Zea mays L. | Kukorica |
B. A kukorica fajtái, hibridjei és beltenyésztett vonalai:
a) Nyílt beporzású fajta: kellően egynemű és állandó fajta;
b) Beltenyésztett vonal: kellően egynemű és állandó vonal, amelyet vagy a több különböző egymás utáni generációkon keresztüli kiválasztással kísért mesterséges önmegtermékenyítéssel vagy azzal egyenértékű műveletekkel nyernek;
c) Egyszeres hibrid: két beltenyésztett vonal a nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;
d) Kettős hibrid: két egyszeres hibrid keresztezésének első generációja;
e) Hármas keresztezésű hibrid: egy beltenyésztett vonal és egy egyszeres hibrid nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;
f) "Top-cross" hibrid: egy egyszeres hibrid és egy nyílt beporzású változat nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja;
g) Hibrid fajtakeresztezéssel: két nyílt beporzású fajta elit vetőmagjából termesztett nővények nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja.
C. Elit vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly, rozs): vetőmag,
a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint;
b) amelyet a "minősített vetőmag", az "I. szaporítási fokú minősített vetőmag" vagy a "II. szaporítású fokú minősített vetőmag" kategóriába tartozó vetőmag termesztésére szánnak;
c) amely - a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának rendelkezéseire is figyelemmel - megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
d) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
D. Elit vetőmag (kukorica):
1. Nyílt beporzású fajták elit vetőmagja: vetőmag,
a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint;
b) amelyet a "minősített vetőmag" kategória, illetve a "top-cross" hibridek vagy fajtakeresztezéssel létrejött hibridek ezen fajtája vetőmagjának termesztésére szánnak;
c) amely - a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel - megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
d) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
2. Beltenyésztett vonal elit vetőmagja: vetőmag,
a) amely - a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel - megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
b) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
3. Egyszeres hibridek elit vetőmagja: vetőmag,
a) amelyet kettős, hármas keresztezésű vagy "top-cross" hibridek termesztésére szánnak;
b) amely - a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel - megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
c) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
E. Minősített vetőmag (rozs, kukorica): vetőmag,
a) amely elit vetőmagból származik közvetlenül;
b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;
c) amely - a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának és (2) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel - megfelel az I. és II. mellékletekben a minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
d) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
F. szaporítási fokú minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly): vetőmag,
a) amely egy adott fajta elit vetőmagjából származik közvetlenül;
b) amelyet vagy a "II. szaporítási fokú minősített vetőmag" kategóriájába tartozó vetőmag termesztésére, vagy a gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;
c) amely megfelel az I. és II. mellékletben az I. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
d) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
G. szaporítási fokú minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, búza, tönköly): vetőmag,
a) amely egy adott fajta I. szaporítási fokú elit vetőmagjából vagy minősített vetőmagjából származik közvetlenül;
b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak;
c) amely megfelel az I. és II. mellékletben a II. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és
d) amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy megfelel a fenti feltételeknek.
H. Hivatalos intézkedések: a következők által megtett intézkedések:
a) állami hatóságok; vagy
b) a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó és az állam felelősségére eljáró bármely jogi személy; vagy
c) az állami ellenőrzés alá is tartozó kiegészítő tevékenységek esetében az e célra felesküdött bármely természetes személy, feltéve, hogy a b) és c) pontban említett személyek nem tesznek szert személyes haszonra az ilyen intézkedésekből.
2. A tagállamok:
a) felvehetnek több generációt az elit vetőmag kategóriába, és generációk szerint tovább oszthatják ezt a kategóriát;
b) úgy rendelkezhetnek, hogy a csírázással és analitikai tisztasággal kapcsolatos hivatalos vizsgálatokat a minősítés során csak akkor végezzék el minden tételen, ha kétséges, hogy teljesülnek a II. mellékletben e vonatkozásban megállapított feltételek.
3. cikk
(1) A tagállamok előírják, hogy a gabonavetőmag csak akkor hozható forgalomba, ha hivatalosan "elit vetőmag", "minősített vetőmag", "I. szaporítási fokú minősített vetőmag" vagy "II. szaporítási fokú minősített vetőmag" minősítést szerzett, és ha megfelel a II. mellékletben megállapított feltételeknek.
(2) A tagállamok a minősítés és a forgalmazás céljából meghatározzák az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag legmagasabb nedvességtartalmát.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a vetőmag hivatalos vizsgálatát a legfrissebb nemzetközi módszerek szerint végzik el, amennyiben léteznek ilyen módszerek.
(4) A tagállamok eltérést állapíthatnak meg az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseitől:
a) a nemesített vetőmag elit vetőmag előtti generációira vonatkozóan;
b) a kísérletekre vagy tudományos célokra vonatkozóan;
c) a nemesítési munkára vonatkozóan;
d) a feldolgozás céljára forgalmazott kezeletlen vetőmagra vonatkozóan, feltéve, hogy biztosítják a vetőmag fajtaazonosságát.
4. cikk
(1) A tagállamok azonban a 3. cikk rendelkezéseitől eltérve:
a) engedélyezhetik az olyan elit vetőmag hivatalos minősítését és forgalmazását, amely a csírázás tekintetében nem felel meg a II. mellékletben megállapított feltételeknek; ebből a célból minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító garantáljon egy meghatározott csírázást, amelyet forgalmazási célokra feltüntet egy speciális címkén is, amely tartalmazza a nevét, a címét és a vetőmagtétel hivatkozási számát;
b) annak érdekében, hogy a kukorica-vetőmaghoz minél gyorsabban hozzá lehessen jutni - annak ellenére, hogy még nem fejeződött be a II. mellékletben a csírázással kapcsolatban megállapított feltételeknek való megfelelés ellenőrzésére irányuló hivatalos vizsgálat -, az első vásárlóig bezárólag engedélyezhetik a hivatalos minősítést és forgalmazást az "elit vetőmag" vagy "minősített vetőmag" kategóriájának kereskedelme révén. A minősítést csak a vetőmagról szóló ideiglenes analitikai jelentés bemutatása alapján és azzal a feltétellel adják meg, hogy megadják az első átvevő nevét és címét; minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító szavatolja az ideiglenes elemzésben meghatározott csírázást; ezt a csírázást forgalmazási célból jelzik egy külön címkén, amely feltünteti a szállító nevét és címét és a tétel hivatkozási számát.
Amennyiben a 15. cikk a Közösségen belüli szaporítással kapcsolatban másként nem rendelkezik, e rendelkezések nem alkalmazhatók a harmadik országokból behozott vetőmagra.
(2) Kukorica-vetőmag esetében a tagállamok 85 %-ra csökkenthetik a II. mellékletben előírt minimális csírázást.
5. cikk
A tagállamok az I. és II. mellékletben megállapított feltételek tekintetében további vagy szigorúbb követelményeket írhatnak elő a saját területükön termelt vetőmag minősítésére vonatkozóan.
6. cikk
(1) Valamennyi tagállam összeállítja a területén minősítésre hivatalosan elismert gabonafajták jegyzékét.
(2) Egy adott fajtát csak akkor ismernek el minősítésre, ha két egymást követő évben, rozs és a nyílt beporzású kukorica esetében pedig három egymást követő évben végzett hivatalos vagy hivatalosan ellenőrzött vizsgálattal, különösen a növekedés vizsgálatával megállapították, hogy:
a) zab, árpa, rizs, búza és tönköly esetében a fajta kellően egynemű és állandó; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek alapján a fajta azonosítható;
b) a rozs és a nyílt beporzású kukorica esetében a fajta kellően egynemű és állandó; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek szerint a "minősített vetőmag" kategóriájú vetőmagból közvetlenül termesztett növényfajták megkülönböztethetők egymástól;
c) a kukorica hibrid fajtái esetében a beltenyésztett vonalak kellően egyneműek és állandóak, és a fajta a nemesítő által meghatározott keresztezések eredménye; a jegyzék feltünteti azokat a morfológiai és élettani alapjellemzőket, amelyek szerint a "minősített vetőmag" kategóriájú vetőmagból közvetlenül termesztett növényfajták megkülönböztethetők egymástól. Ha a hibridek, illetve szintetikus vagy hasonló fajták genealógiai összetevője esetében kérik az elit vetőmagként történő minősítést, fel kell tüntetni e komponensek morfológiai és élettani alapjellemzőit.
(3) A hibridek és szintetikus fajták esetében az elismerésért és a minősítésért felelős hatóságokat tájékoztatják a genealógiai összetevőkről. A tagállamok a nemesítő kérésére biztosítják a vizsgálat eredményeinek és a genealógiai összetevők leírásának bizalmas kezelését.
(4) Az elismert fajtákat rendszeres időközönként hivatalos ellenőrzésnek vetik alá. Ha a minősítés érdekében történő elismerés valamely feltételének már nem felelnek meg, az elismerést visszavonják, és a fajtát törlik a jegyzékből. Ha megváltozik a rozs vagy kukorica nyílt beporzású fajtájának egy vagy több másodlagos jellemzője, a jegyzékben szereplő leírást is haladéktalanul meg kell változtatni.
(5) E jegyzékeket és azok minden változtatását haladéktalanul megküldik a Bizottságnak, amely továbbítja azokat a többi tagállam számára.
7. cikk
(1) A tagállamok előírják, hogy a kukorica fajtáinak és beltenyésztett vonalainak ellenőrzése, valamint a vetőmag minősítés céljából történő vizsgálata esetében hivatalosan mintákat vesznek a megfelelő módszerekkel összhangban.
(2) A vetőmag minősítés céljából történő vizsgálata esetében a mintákat homogén tételekből veszik; a tétel legnagyobb és a minta legkisebb tömegét a III. melléklet határozza meg.
8. cikk
(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag forgalmazása csak kellően homogén szállítmányokban és a 9. és 10. cikkben előírt zárat és jelöléseket tartalmazó, zárolt csomagokban történhet.
(2) A kis mennyiségek végső felhasználónak történő forgalmazása céljából a tagállamok eltérést állapíthatnak meg az (1) bekezdés rendelkezéseitől a csomagolásra, a zárolásra és a jelölésre vonatkozóan.
9. cikk
(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag zárolása oly módon történjék, hogy a csomag felnyitásakor az ólomzár megsérüljön, és ne lehessen visszahelyezni.
(2) A csomagok csak hivatalosan zárolhatók vissza. Ha a csomagokat visszazárják, a 10. cikk (1) bekezdésében előírt címkén feltüntetik a visszazárás tényét, annak időpontját és az azért felelős hatóságot.
10. cikk
(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag csomagjait:
a) kívül lássák el a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén írott hatósági címkével a IV. melléklet előírásainak megfelelően; ezt a hivatalos ólomzárhoz erősítik; a címke színe fehér az elit vetőmag, kék a minősített vetőmag és az I. szaporítási fokú minősített vetőmag, valamint piros a II. szaporítási fokú minősített vetőmag esetében; a többi tagállamban történő forgalmazás esetében a címkén feltüntetik a hivatalos zárolás időpontját; ha - amint azt a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja és a (2) bekezdése említi - az elit vetőmag vagy a kukorica-vetőmag nem felel meg a II. mellékletben a csírázással kapcsolatban megállapított feltételeknek, ezt a tényt feltüntetik a címkén;
b) lássák el egy, a címke színével megegyező színű hivatalos okmánnyal, amely tartalmazza ugyanazokat az információkat, amelyek a IV. melléklet szerint a címke esetében kötelezőek; ez az okmány nem szükséges, ha az információt letörölhetetlenül írták rá a csomagra.
(2) A tagállamok:
a) előírhatják, hogy a címkén minden esetben tüntessék fel a hivatalos zárolás időpontját;
b) kisméretű csomagok esetében az (1) bekezdés rendelkezéseitől való eltéréseket állapíthatnak meg.
11. cikk
Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a 4. cikkben előírtaktól eltérő esetekben előírják, hogy - amennyiben a vetőmagot a saját területükön forgalmazzák - az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag csomagolását lássák el a szállító címkéjével, függetlenül attól, hogy a vetőmagot a saját területükön termesztették vagy importálták.
12. cikk
A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag vagy mindenfajta minősített vetőmag minden esetleges vegyszeres kezelését tüntessék fel a hatósági címkén vagy szállítói címkén és a csomagoláson vagy azon belül.
13. cikk
(1) A tagállamok engedélyezhetik a gabonavetőmag különböző fajhoz tartozó vetőmagok keverékének formájában történő forgalmazását, feltéve, hogy a keverék összetevői keverés előtt megfelelnek a forgalmazásukra vonatkozó szabályoknak.
(2) A 10. cikk rendelkezései mellett a 8. 9. és 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni, kivéve, ha a keverékek esetében használt címke színe zöld.
14. cikk
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a jellemzőket, vizsgálati szabályokat, jelölést és zárolást illetően ne vonatkozzanak az ezen irányelvben megállapítottakon kívül egyéb forgalmazási korlátozások az olyan elit vetőmagra és mindenfajta minősített vetőmagra, amelyet az ezen irányelvben előírtak szerint hivatalosan minősítettek, és amelynek a csomagjait hivatalosan megjelölték és zárolták.
(2) A tagállamok:
a) az I. szaporítási fokra korlátozhatják a zab, árpa, rizs, búza vagy tönköly minősített vetőmagjának forgalmazását;
b) a közös fajtajegyzék legkésőbb 1970. január 1-jén történő bevezetéséig azokra a fajtákra korlátozhatják a gabonavetőmag forgalmazását, amelyek szerepelnek a termelés és a területen való felhasználás értéke alapján összeállított nemzeti jegyzékben; a jegyzékbe való felvétel feltételei azonosak mind a többi tagállamból származó, mind a nemzeti fajták esetében.
15. cikk
A tagállamok előírják, hogy a közvetlenül az elit vetőmagból vagy valamely tagállamban minősített, de egy másik tagállamban vagy valamely harmadik országban betakarított I. szaporítási fokú minősített vetőmagból termelt gabonavetőmag egyenértékűnek tekintendő a minősített vetőmaggal, illetve az I. vagy II. szaporítási fokú minősített vetőmaggal, ha azt a vetőmagot abban az államban termelték, amely az elit vetőmagot vagy az I. szaporítási fokú minősített vetőmagot termelte, ha az átment az I. mellékletben megállapított feltételeknek megfelelő szántóföldi ellenőrzésen, vagy ha a hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy teljesülnek a II. mellékletben a minősített vetőmagra vagy az I. vagy II. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételek.
16. cikk
(1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel meghatározza, hogy:
a) a 15. cikkben meghatározott esetben a harmadik országbeli szántóföldi ellenőrzések megfelelnek-e az I. mellékletben megállapított feltételeknek;
b) a valamely harmadik országban betakarított és a jellemzőit, vizsgálati szabályait, fajtaazonosságának biztosítását, megjelölését és ellenőrzését tekintve azonos biztosítékokkal rendelkező gabonavetőmag az említett vonatkozásokban egyenértékű a Közösségben betakarított elit vetőmaggal, minősített vetőmaggal, valamint az I. vagy II. szaporítási fokú és ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelő minősített vetőmaggal.
(2) Amíg a Tanács nem hoz határozatot az (1) bekezdés alapján, a tagállamok maguk hozhatnak ilyen határozatokat. Ez a jog 1969. július 1-jével megszűnik.
17. cikk
(1) Az elit vetőmag vagy mindenfajta minősített vetőmag általános ellátása tekintetében valamely tagállamban előforduló és a Közösségen belül le nem küzdhető esetleges átmeneti nehézségek leküzdése érdekében a Bizottság - a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően - az általa meghatározott ideig engedélyezi, hogy egy vagy több tagállam kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő kategóriába tartozó vetőmagot fogadjon el forgalmazás céljára.
(2) Bármely adott fajtához vagy beltenyésztett vonalhoz tartozó kategória esetében a hatósági címke megfelel a megadott kategória esetében előírtaknak; minden más esetben sötétsárga színű. A címke mindig feltünteti, hogy a szóban forgó vetőmag olyan kategóriájú-e, amely kevésbé szigorú követelményeknek felel meg.
18. cikk
Ez az irányelv nem alkalmazható olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták.
19. cikk
A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket ahhoz, hogy a forgalmazás során legalább mintavétellel hivatalosan ellenőrizzék, hogy a gabonavetőmag megfelel-e ezen irányelv követelményeinek.
20. cikk
(1) (1A Közösségen belül közösségi vizsgálati területeket hoznak létre az ellenőrző mintavétel során begyűjtött elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag éves utólagos ellenőrzése érdekében; ezek a földterületek a 21. cikkben említett bizottság ellenőrzése alatt állnak.
(2) Ezeket az összehasonlító vizsgálatokat az első szakaszban arra használják, hogy összehangolják a minősítés technikai módszereit, hogy egyenértékű eredményeket kapjanak. Amint elérték ezt a célt, éves jelentéseket készítenek az összehasonlító vizsgálatok alakulásáról, és azokat bizalmas úton megküldik a tagállamoknak és a Bizottságnak. A Bizottság a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően állapítja meg az első jelentés időpontját.
(3) A Bizottság a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően állapítja meg az elvégzendő összehasonlító vizsgálatokkal kapcsolatos szükséges szabályokat. A harmadik országokban betakarított gabonavetőmag bevonható az összehasonlító vizsgálatokba.
21. cikk
(1) Amennyiben az ezen cikkben megállapított eljárást kell követni, az ügyet az elnök vagy saját kezdeményezésére, vagy valamely tagállam képviselőjének kérelmére az 1966. június 14-i tanácsi határozattal [2] létrehozott Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága (a továbbiakban: "bizottság") elé terjeszti.
(2) A bizottságban a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
(3) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be az elfogadandó intézkedésekről. A bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményeket tizenkét szavazatos többséggel kell elfogadni.
(4) A Bizottság azonnal alkalmazandó intézkedéseket hoz. A Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal, ha az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével. Ilyen esetben a Bizottság a közléstől számított legfeljebb egy hónapra elhalaszthatja az általa elfogadott intézkedések alkalmazását.
A Tanács egy hónapon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.
22. cikk
Amennyiben a II. melléklet (2) bekezdése a károsító szervezetekkel kapcsolatban másként nem rendelkezik, ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogszabályoknak az emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján indokolt rendelkezéseit.
23. cikk
A tagállamok legkésőbb 1968. július 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a 14. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, valamint legkésőbb 1969. július 1-jéig azokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek az ezen irányelv és mellékletei egyéb rendelkezéseinek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
24. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1966. június 14-én.