KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 4. september 2009
om afslutning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål) med oprindelse i Belarus, Tyrkiet og Ukraine
(2009/698/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning af proceduren
(1)
I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 13. november 2008 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern, bortset fra støbejern, eller stål, bortset fra rustfrit stål, (»hulprofilrør«) med oprindelse i Belarus, Tyrkiet og Ukraine (»de pågældende lande«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt efter, at Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EF-produktion af hulprofilrør, den 29. september 2008 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af hulprofilrør med oprindelse i de pågældende lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Berørte parter og kontrolbesøg
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, alle kendte EF-producenter, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt, de eksporterende producenter, deres sammenslutninger og myndighederne i de pågældende lande samt kendte producenter af den samme vare i det påtænkte referenceland (USA) om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
For at give de eksporterende producenter i Belarus, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen, samt til myndighederne i Belarus. To grupper af virksomheder i Belarus anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Tyrkiet og Ukraine, EF-producenter og importører, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at Kommissionen kunne afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i bekræftende fald udtage en prøve, blev de eksporterende producenter i Tyrkiet og Ukraine, EF-producenterne, importørerne og deres repræsentanter anmodet om at give sig til kende og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter i tilknytning til den pågældende vare inden for en frist på 15 dage fra datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen.
(6)
For så vidt angår Tyrkiet, blev der udvalgt fire virksomheder eller virksomhedsgrupper ud af de 13 virksomheder eller virksomhedsgrupper, som havde besvaret stikprøvespørgsmålene. En af virksomhederne i stikprøven fremlagde dog ingen oplysninger vedrørende to forretningsmæssigt forbundne tyrkiske producenter i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, men fremlagde disse oplysninger på et langt senere tidspunkt. De to forretningsmæssigt forbundne virksomheder fik dog en yderligere mulighed for at indsende fuldt besvarede spørgeskemaer. De oplysninger, som de forretningsmæssigt forbundne virksomheder indsendte, var så ufuldstændige, at det var umuligt at foretage en dumpingberegning. Derfor blev denne virksomhed udelukket fra stikprøven. Endnu en tyrkisk producent var ikke blevet udtaget til den oprindelige stikprøve, men havde anmodet om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, og indsendte et fuldt besvaret spørgeskema inden fristens udløb. Virksomheden blev derfor udtaget til at indgå i stikprøven. For så vidt angår eksportmængde, tegnede de fire virksomheder i stikprøven sig for 63 % af den samlede eksport til Fællesskabet af hulprofilrør fra Tyrkiet i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt og gjorde ikke indsigelse.
(7)
For så vidt angår Ukraine, besvarede to grupper af ukrainske virksomheder og en tredje virksomhed stikprøvespørgsmålene og gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Eksporten fra disse virksomheder til Fællesskabet udgjorde i undersøgelsesperioden ca. 30 % af importen af hulprofilrør fra Ukraine, jf. oplysningerne i Eurostats database. I lyset af det beskedne antal samarbejdsvillige virksomheder blev det besluttet, at de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter skulle undersøges til fulde, og at der derfor ikke vil blive udtaget stikprøver.
(8)
For så vidt angår importørerne af hulprofilrør, anmodede Kommissionen alle kendte importører om at afgive oplysninger om import og salg af den pågældende vare. Da otte importører tilbød at samarbejde, blev der ikke udtaget stikprøver.
(9)
Med hensyn til EF-producenterne blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtaget en stikprøve på grundlag af den største produktions- og salgsmængde af hulprofilrør i Fællesskabet, der kan anses for at være repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Ud fra EF-producenternes oplysninger udvalgte Kommissionen de fire virksomhedsgrupper med den største produktions- og salgsmængde i Fællesskabet. Hvad angår EF-produktionen, tegnede virksomhedsgrupperne i stikprøven sig for 52 % af den anslåede samlede produktion af hulprofilrør i Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt og gjorde ikke indsigelse. Desuden blev de resterende EF-producenter anmodet om at fremlægge visse generelle oplysninger med henblik på analysen af spørgsmålet om skade. Imidlertid besvarede en EF-producent, der indgik i stikprøven, ikke spørgeskemaet og besluttede ikke at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Da det kun i ringe grad ville påvirke stikprøvens repræsentativitet, hvis man inkluderede nogle af de øvrige EF-producenter, der havde tilbudt at samarbejde, blev det besluttet ikke at erstatte denne virksomhed i stikprøven, som havde afbrudt samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de tyrkiske eksporterende producenter i stikprøven, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Belarus og Ukraine, den eneste producent i USA, der tilbød at samarbejde med henblik på at beregne den normale værdi for Belarus, EF-producenterne i stikprøven, alle importører, der havde tilbudt at samarbejde, og til alle kendte brugere. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre virksomhedsgrupper i stikprøven, som repræsenterer 14 EF-producenter, fire tyrkiske virksomhedsgrupper, en individuel tyrkisk eksporterende producent, der indgik i en virksomhedsgruppe, de to ukrainske virksomhedsgrupper og den tredje samarbejdsvillige ukrainske producent, de to eksporterende producenter fra Belarus, som desuden indgav anmodninger om individuel behandling, og deres fire importører/ejere af eksporterede varer i tilfælde af salg i henhold til forarbejdningsaftaler, den samarbejdsvillige amerikanske producent, tre ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører og en bruger i Fællesskabet. Dertil kommer, at de fem resterende EF-producenter tilvejebragte de ønskede generelle oplysninger.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for fastsættelsen af dumpingniveauet, den deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EF-producenter
-
Condesa Fabril; Legutiano, Alava, Spanien
-
Corus Tubes BV; Oosterhout, Nederlandene
-
Corus Tubes UK; Corby, Det Forenede Kongerige
-
Lorraine Tubes; Lexy, Frankrig
-
Marcegaglia SPA; Gazoldo degli Ippoliti; Mantova, Italien
b)
Eksporterende producenter i Tyrkiet
-
Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret A.Ș.; Kayseri
-
Noksel Çelik Boru Sanayi A.Ș.; Ankara
-
MMZ Ohnur Boru Profil Üretim San. ve Tic. A.Ș.; Istanbul
-
Yücel Boru ve Profil Endüstrisi A.Ș. og den forretningsmæssigt forbundne forhandler Yücel Boru Ihracat Ithalat ve Pazarlama A.Ș.; Istanbul
c)
Eksporterende producenter i Ukraine
-
Lugansk Tube Works og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Lugansk og Dniepropetrovsk
d)
Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører
-
Kromat Trading Ltd, Det Forenede Kongerige
-
JSC Azovlitas; Kaunas, Litauen.
1.3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2007 til 30. september 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.4. Den pågældende vare
(13)
Den vare, der angiveligt importeres til dumpingpriser, er svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, med oprindelse i Belarus, Tyrkiet og Ukraine (»den pågældende vare«), og som normalt tariferes under KN-kode 7306 61 92 og 7306 61 99. Varen omtales også ofte på engelsk som »hollow section«.
(14)
Hulprofilrør anvendes overvejende til konstruktion og bærende konstruktioner i byggeindustrien samt til konstruktionsdele til skibe, kraner, håndteringsudstyr, påhængskøretøjer, lastvogne, landbrugsudstyr mv. Hulprofilrør kan desuden anvendes som dele til metalmøbler, sports- og fritidsudstyr, legetøj, metaldøre og vinduer, reolkonstruktioner, oplagring og organisation heraf mv.
2. TILBAGETRÆKNING AF KLAGEN OG AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(15)
Ved brev af 3. juni 2009 til Kommissionen trak klageren officielt sin klage tilbage. Ifølge klageren var tilbagetrækningen afledt af, at den nuværende markedssituation for EF-erhvervsgrenen er betydeligt forskellig fra den markedssituation, under hvilken klagen blev indgivet, i betragtning af at den reelle og tilsyneladende efterspørgsel for nyligt er brudt sammen i EU, og at dette også har ført til et fald i importen. Set i lyset af disse ændringer i markedssituationen ønsker klageren ikke at forfølge den nuværende sag, som var baseret på en analyse af historiske data, der ikke længere fuldt ud afspejler de nuværende markedsforhold. Ifølge klageren bør man i en sådan situation reagere over for urimelig og skadelig handelspraksis gennem en ny sag, der ville kunne behandle hele emnet, såfremt en fremtidig situation måtte foranledige en sådan handling.
(16)
Klageren hævdede også, at hvis importmængden igen stiger kraftigt, vil denne import under de nuværende omstændigheder sætte spørgsmålstegn ved EF-erhvervsgrenens mulighed for at overleve.
(17)
Det bør bemærkes, at den nuværende situation med hensyn til den pågældende vare både i EU og i de pågældende lande er kendetegnet ved en hidtil uset ændring af de grundlæggende økonomiske parametre. Mens det under disse forhold er vanskeligt at opstille begrundede hypoteser om markedsudviklingen på kort og mellemlang sigt, forekommer den økonomiske situation at være meget omskiftelig, og fremtidig skadevoldende dumping vil ikke kunne udelukkes. På baggrund af de uvisse markedsvilkår synes det hensigtsmæssigt at overvåge importen af den pågældende vare til EF. De oplysninger, der indhentes i forbindelse med et sådant tilsyn, vil gøre det muligt for Kommissionen at reagere hurtigt, hvis det skulle vise sig nødvendigt. De kan f.eks. anvendes til indledning af en ny procedure, under forudsætning af at betingelserne i grundforordningens artikel 5 er opfyldt, dvs. hvis der er tilstrækkelige umiddelbare beviser for skadevoldende dumping.
(18)
Kommissionen bemærker ligeledes, at det kan være hensigtsmæssigt med en hurtig undersøgelse, hvis der indledes en ny procedure vedrørende denne vare, og hvis omstændighederne taler for det. Grundforordningens artikel 7, stk. 1, tager faktisk højde for en sådan situation, da det derigennem er muligt at indføre midlertidige foranstaltninger temmelig hurtigt efter en indledning.
(19)
Overvågningsperioden bør være på 24 måneder efter offentliggørelsen af afslutningen af nærværende procedure.
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 1, kan proceduren afsluttes, hvis klagen trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke er i Fællesskabets interesse.
(21)
I den forbindelse bemærkes det, at ovenstående analyse af den nuværende situation med hensyn til den pågældende vare og en eventuel ny undersøgelse senere ikke sætter spørgsmålstegn ved klagerens tilbagetrækning. Kommissionen fandt derfor, at proceduren burde afsluttes, da undersøgelsen ikke har vist, at en sådan afslutning ikke vil være i Fællesskabets interesse. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev imidlertid ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre denne afgørelse.
(22)
Kommissionen konkluderer derfor, at antidumpingproceduren vedrørende importen til Fællesskabet af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål) med oprindelse i Belarus, Tyrkiet og Ukraine bør afsluttes uden indførelse af antidumpingforanstaltninger -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af svejsede rør og hule profiler med firkantet eller rektangulært tværsnit, af jern (bortset fra støbejern) eller stål (bortset fra rustfrit stål), men undtagen den art, der anvendes til olie- og gasledninger, og undtagen foringsrør og produktionsrør af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, med oprindelse i Belarus, Tyrkiet og Ukraine, og som normalt tariferes under KN-kode 7306 61 92 og 7306 61 99, afsluttes.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. september 2009.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2009. szeptember 4.)
a Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2009/698/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
Az alaprendelet 5. cikke értelmében 2008. november 13-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján dömpingellenes eljárást indított a Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok (a továbbiakban: zártszelvények) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Unió hegesztett acélcsövek iparágával foglalkozó védelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) 2008. szeptember 29-én panaszt nyújtott be a zártszelvények teljes közösségi gyártásának jelentős arányát, jelen esetben több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó zártszelvények dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
1.2. Érintett felek és ellenőrző látogatások
(3)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, az ismert közösségi gyártókat, az ismert érintett importőröket/kereskedőket és felhasználókat, az exportáló gyártókat, ezek szövetségeit, az érintett országok hatóságait, valamint a kiválasztott analóg országban (az USA-ban) a hasonló termék ismert gyártóit az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt feleknek álláspontjuk írásbeli kifejtésére, valamint arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Annak érdekében, hogy a fehérorosz exportáló gyártók - amennyiben szándékukban áll - egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és a fehérorosz hatóságoknak. Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében két fehérorosz vállalatcsoport kért egyéni elbánást.
(5)
Figyelembe véve a vizsgálatban részt vevő török és ukrán exportáló gyártók, valamint a közösségi gyártók és importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, elvégezhesse azt, a török és ukrán exportáló gyártókat, a közösségi gyártókat és importőröket vagy az ő nevükben eljáró képviselőket felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint annak közzétételétől számított 15 napon belül adják meg az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikre vonatkozó alapvető információkat.
(6)
Törökország esetében a mintavételi kérdőívet kitöltő 13 vállalat, illetve vállalatcsoport közül négy vállalatot, illetve vállalatcsoportot választottak ki a mintába. A mintában szereplő egyik vállalat azonban a mintavételi gyakorlat során nem tájékoztatott két kapcsolódó török gyártó meglétéről, hanem csak igen kései fázisban adott hírt róluk. Ennek ellenére a két kapcsolódó vállalatnak lehetősége nyílt a kérdőív kitöltésére és benyújtására. A kapcsolódó vállalatok által benyújtott információk azonban olyannyira hiányosak voltak, hogy nem lehetett kiszámítani a dömpinget. Következésképpen a vállalatot kivették a mintából. Volt egy másik török gyártó is, amely nem szerepelt az eredeti mintában, de az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül benyújtotta a megfelelően kitöltött kérdőívet. Ezt követően a gyártó bekerült a mintába. A vizsgálati időszakban az exportvolumen tekintetében a négy kiválasztott vállalat a Törökországból a Közösségbe exportált zártszelvények teljes exportjának 63 %-át teljesítette. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást.
(7)
Ukrajnát illetően két ukrán vállalatcsoport és egy harmadik vállalat válaszolt a mintavételi kérdésekre, és jelezte, hogy hajlandó együttműködni a vizsgálat során. A vizsgálati időszak alatt ezeknek a vállalatoknak a Közösségbe irányuló exportja az Eurostat adatbázisa szerint az Ukrajnából származó zártszelvények importjának kb. 30 %-át tette ki. Mivel kevés vállalat működött együtt, az a döntés született, hogy a három együttműködő vállalatot teljes mértékben megvizsgálják, ezért mintavételt végül nem alkalmaztak.
(8)
A zártszelvények importőrei tekintetében a Bizottság felkérte az ismert importőröket, hogy szolgáltassanak információkat az érintett termék importjáról és értékesítéséről. Mivel nyolc importőr ajánlotta fel együttműködését, mintavételt nem alkalmaztak.
(9)
A közösségi gyártókat illetően - az alaprendelet 17. cikkével összhangban - a zártszelvények Közösségen belüli gyártásának és értékesítésének legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján olyan mintát választottak ki, amely ésszerű megítélés szerint megvizsgálható a rendelkezésre álló időn belül. A közösségi gyártóktól származó információk alapján a Bizottság a Közösségen belül a legnagyobb gyártási és értékesítési volumennel rendelkező négy vállalatcsoportot választotta ki. A közösségi gyártás tekintetében a mintában szereplő vállalatcsoportok a Közösségben a zártszelvények becslések szerinti teljes gyártásának 52 %-át képviselték. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást. Ezenkívül felkérte a többi közösségi gyártót, hogy a kárelemzéshez adjanak meg bizonyos általános adatokat. A mintában részt vevő egyik közösségi gyártó végül nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, és úgy döntött, hogy többé nem működik együtt a vizsgálatban. Mivel az együttműködésüket felajánló többi közösségi gyártó némelyikének felvétele csupán kis mértékben befolyásolná a minta reprezentativitását, az a döntés született, hogy nem pótolják a vállalatot, amely megszüntette a vizsgálatban való együttműködését.
(10)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő török exportáló gyártóknak, az együttműködő fehérorosz és ukrán exportáló gyártóknak, az egyetlen amerikai székhelyű gyártónak, amely felajánlotta együttműködését a Fehéroroszországra vonatkozó normálérték megállapításához, a mintában szereplő közösségi gyártóknak, valamennyi importőrnek, amely együttműködését felajánlotta és valamennyi ismert felhasználónak. A kitöltött kérdőívek a mintában szereplő és 14 közösségi gyártót képviselő három vállalatcsoporttól, négy török vállalatcsoporttól, az egyik vállalatcsoporthoz tartozó egyik egyéni török exportáló gyártótól, a két ukrán vállalatcsoporttól és a harmadik együttműködő ukrán gyártótól, a két fehérorosz exportáló gyártótól, amelyek egyben egyéni elbánásra is kérelmet nyújtottak be és bérmunka-megállapodásonkénti értékesítések esetén négy importőrüktől/az exportált termékek tulajdonosától, az együttműködő amerikai gyártótól, három nem kapcsolódó közösségi importőrtől és egy közösségi felhasználótól érkeztek vissza. Ezenkívül öt másik közösségi gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért általános adatokat.
(11)
A Bizottság felkutatta és ellenőrizte a dömping, az általa okozott kár és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Közösségi gyártók
-
Condesa Fabril; Legutiano, Alava, Spanyolország
-
Corus Tubes BV; Oosterhout, Hollandia
-
Corus Tubes UK; Corby, Egyesült Királyság
-
Lorraine Tubes; Lexy, Franciaország
-
Marcegaglia SPA; Gazoldo degli Ippoliti, Mantova, Olaszország
b)
Török exportáló gyártók
-
Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret A.Ș., Kayseri
-
Noksel Çelik Boru Sanayi A.Ș., Ankara
-
MMZ Ohnur Boru Profil Üretim San. ve Tic. A.Ș., Isztambul
-
Yücel Boru ve Profil Endüstrisi A.Ș. és a vele kapcsolatban álló kereskedő Yücel Boru Ihracat Ithalat ve Pazarlama A.Ș., Isztambul
c)
Ukrán exportáló gyártók
-
Lugansk Tube Works és kapcsolódó vállalatai, Luganszk és Dnyepropetrovszk
d)
Nem kapcsolódó közösségi importőrök
-
Kromat Trading Ltd.; London, Egyesült Királyság
-
JSC Azovlitas; Kaunas, Litvánia
1.3. Vizsgálati időszak
(12)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2007. október 1-je és 2008. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.4. Az érintett termék
(13)
Az állítások szerint a dömpingelt termék körébe a rendszerint a 7306 61 92 és 7306 61 99 KN-kóddal bejelentett, Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok - az olaj vagy gáz szállítására használt csővezeték vagy olaj vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső kivételével - (a továbbiakban: érintett termék) tartoznak. A terméket gyakran nevezik zártszelvénynek is.
(14)
A zártszelvényeket többnyire az építőiparban szerkezeti és teherhordási célokból használják, valamint hajókon, darukon, anyagmozgató gépeken, pótkocsikon, teherautókon, mezőgazdasági berendezéseken stb. szerkezeti elemként szolgálnak. A zártszelvények fémbútorok, sport- és szabadidős felszerelések, játékok, fémajtók és -ablakok, polcok, raktár- és csomagolóberendezések stb. részei is lehetnek.
2. A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(15)
A Bizottsághoz intézett, 2009. június 3-i levelében a panaszos hivatalosan visszavonta panaszát. A panaszos állítása szerint a visszavonás oka az, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi piaci helyzete lényegesen eltér a panasz benyújtásakor fennálló piaci helyzettől, mivel az Unióban nemrégiben összeomlott a tényleges és látszólagos kereslet, ami az importok visszaeséséhez vezetett. A piaci helyzetben bekövetkezett változásokra való tekintettel a panaszos nem kívánja folytatni a jelenlegi eljárást, amely olyan régi adatok elemzésén alapul, amelyek már nem tükrözik teljes mértékben az aktuális piaci viszonyokat. A panaszos úgy véli, e körülmények között helyénvalóbb a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ellen egy minden szempontot teljes mértékben figyelembe vevő új eljárást indítani, amennyiben a jövőben olyan helyzet lép fel, mely ezt indokolttá teszi.
(16)
A panaszos azt állította továbbá, hogy ha újból emelkedik az importok volumene, ezek az importok a jelenlegi körülmények között veszélyeztethetnék a közösségi gazdasági ágazat életképességét.
(17)
Megjegyzendő, hogy az érintett termék tekintetében a jelenlegi helyzetet mind az Unióban, mind az érintett országokban az alapvető gazdasági paraméterek példátlan megváltozása jellemzi. A jelenlegi körülmények között rövid és középtávon nehéz ugyan megalapozott feltételezéseket megfogalmazni a piac alakulására vonatkozóan, mégis úgy tűnik, hogy a gazdasági helyzet ingadozó, és a kárt okozó dömping megjelenése nem zárható ki. A bizonytalan általános piaci viszonyok miatt helyénvalónak tűnik nyomon követni az érintett termék Unióba történő importját. A nyomon követés keretében szerzett információk lehetővé tennék, hogy a Bizottság szükség esetén gyorsan tudjon reagálni. Például felhasználhatnák új eljárás megindítására, feltéve, hogy teljesülnek az alaprendelet 5. cikkében meghatározott feltételek, vagyis ha elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a káros dömpingről.
(18)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy amennyiben e termékről új eljárás indul, és a körülmények indokolják, helyénvaló lenne a gyors vizsgálat. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése ezt lehetővé teszi, mivel engedélyezi az átmeneti intézkedések gyors elrendelését az eljárás megindítása után.
(19)
A megfigyelési időszak nem haladhatja meg az ezen eljárás megszüntetéséről szóló közzététel időpontjától számított 24 hónapot.
(20)
Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés sértené a Közösség érdekeit.
(21)
E tekintetben megjegyzendő, hogy sem a jelenlegi helyzetnek az érintett termék tekintetében fentebb ismertetett elemzése, sem pedig bármely, a jövőben lehetséges új vizsgálat nem kérdőjelezi meg a panaszos azon döntését, hogy visszavonja a panaszt. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése ellentétes lenne a Közösség érdekeivel. Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkezett olyan észrevétel, amely e határozatot megváltoztatná.
(22)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések meghozatala nélkül meg kell szüntetni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A rendszerint a 7306 61 92 és 7306 61 99 KN-kóddal bejelentett, Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok - az olaj vagy gáz szállítására használt csővezeték vagy olaj vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső kivételével - behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 4-én.