KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1620/2006
af 30. oktober 2006
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (herefter »grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning af proceduren
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. februar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) (2) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«) og Ukraine.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 23. december 2005 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af strygebrætter. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Berørte parter og kontrolbesøg
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i Kina og Ukraine, importører og detailhandlende, som den vidste var berørt af proceduren, repræsentanter for de pågældende eksportlande, producenter i USA, som oprindeligt var tænkt anvendt som referenceland, og producenter i andre potentielle referencelande. Desuden kontaktede Kommissionen alle andre operatører i Fællesskabet, der potentielt var beskæftiget med produktion og/eller distribution af den pågældende vare eller den samme vare, og hvis kontaktoplysninger blev fremsendt til Kommissionen efter procedurens indledning. Berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kinesiske eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Imidlertid gav kun otte kinesiske eksporterende producenter sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(5)
For at give de kinesiske eksporterende producenter i de pågældende lande, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til myndighederne i Kina og Ukraine. Otte selskaber i Kina og et selskab i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(6)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra seks kinesiske eksporterende producenter, fra den eneste ukrainske eksporterende producent, fra fire EF-producenter, fra to importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, og fra en forhandler. Desuden fremsatte en importør sine bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.
(8)
Der blev ligeledes modtaget visse oplysninger fra 17 EF-producenter af den samme vare (hvoraf 15 var til støtte for klagen, én indtog en neutral stilling, og én var imod) og fra tre selskaber, der kun importerede den pågældende vare.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk behandling og for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt følgende kontrolbesøg:
a)
EF-producenter
Der blev aflagt kontrolbesøg hos fire EF-producenter. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet i henhold til grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade.
Visse klagende EF-producenter leverer nemlig til kunder i Fællesskabet, som også modtager varer fra Kina og Ukraine, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere gjorde gældende, at de derfor befandt sig i en særlig følsom situation, eftersom de havde god grund til at antage, at visse af deres leverandører og kunder ville være utilfredse med deres klage eller deres støtte til en klage vedrørende en påstået skadelig dumping, og at de ville reagere på et sådant søgsmål. De gjorde således gældende, at de risikerede eventuelle modforanstaltninger fra disse leverandører og kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Wire King International Ltd., Hongkong
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Eksporterende producenter i Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Ukraine, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Tyrkiet.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (herefter »den pågældende vare«), normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(13)
Der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.
2.2. Den samme vare
(14)
Den pågældende vare og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Ukraine og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som referenceland, og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Ukraine (for sidstnævnte land for alle klager, der er indgivet, eller procedurer, der er indledt, inden 30. december 2005) fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side.
-
Regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige forvridninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(16)
Otte kinesiske eksporterende producenter anmodede oprindeligt om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. To af disse har imidlertid ikke samarbejdet yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de resterende seks samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 blev derfor taget til efterretning.
(17)
Den eneste ukrainske eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister.
(18)
Den ukrainske producent gjorde imidlertid opmærksom på, at Ukraine i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 var blevet fjernet fra listen over lande uden markedsøkonomi som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Selskabet fremførte, at beslutningen om at give Ukraine markedsøkonomisk status blev truffet på grundlag af en vurdering af situationen i de forudgående måneder. Det blev derfor gjort gældende, at det skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi i) undersøgelsesperioden er kalenderåret 2005; ii) klagerne skulle have fremlagt dokumentation for, at de berørte ukrainske producenter ikke var underlagt markedsøkonomiske forhold, og iii) man ved ikke at give Ukraine markedsøkonomisk status ville diskriminere Ukraine i forhold til Rusland.
(19)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det tydeligt fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005, at den normale værdi for ukrainske eksportører og producenter kun i forbindelse med undersøgelser, der er iværksat efter 30. december 2005, vil blive fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, enten på foranledning af en anmodning om undersøgelse indgivet efter ovennævnte dato eller på Kommissionens initiativ. Da klagen, der ligger til grund for denne procedure, blev indgivet den 23. december 2005, står det klart, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, ikke finder anvendelse, og at det samarbejdsvillige ukrainske selskab derfor skal påvise, at det opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det fremgår tydeligt af ordlyden af ovennævnte artikel, at det er de eksporterende producenter og ikke klagerne, der har bevisbyrden med hensyn til opfyldelsen af kriterierne med henblik på markedsøkonomisk behandling. Det skal desuden bemærkes, at indrømmelsen af markedsøkonomisk behandling til et bestemt land bygger på en overordnet vurdering af landets økonomiske situation som helhed med henblik på at fastslå, om omkostningerne og priserne generelt er tilstrækkelig pålidelige til at danne grundlag for en antidumpingundersøgelse. Det drejer sig med andre ord ikke om en vurdering af en særlig situation for hvert enkelt selskab. Endelig er argumentet om, at Ukraine bliver diskrimineret i forhold til Rusland, uberettiget, eftersom Rusland allerede i 2002 blev betragtet som et land, der var underlagt markedsøkonomiske forhold. Kommissionen afviste af disse årsager kravene fra de ukrainske eksporterende producenter og fortsatte med undersøgelsen af kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling.
(20)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende selskaber alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
3.1.1. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina
(21)
En kinesisk eksporterende producent, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, fremlagde dokumentation for at opfylde alle fem kriterier som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(22)
Der var med hensyn til de resterende kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 én, der ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3, én, der ikke opfyldte kriterium 2 og 3, og tre, der ikke opfyldte kriterium 2.
(23)
Alle samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Fire selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(24)
Kriterium 1: Én kinesisk eksporterende producent undlod at påvise at have opfyldt dette kriterium. Producenten har især ikke på noget tidspunkt i forbindelse med undersøgelsen vist, at en af hans to aktionærer betalte for de aktier, som han fik af staten. Desuden fik selskabet leveret elektricitet fra staten, uden at der forelå nogen kontrakt herom. Selskabet bestred disse undersøgelsesresultater, men fremlagde ikke nogen verificerbar dokumentation til støtte for sin indsigelse. Disse bemærkninger kunne derfor ikke tages til efterretning. Det blev derfor konkluderet, at selskabet ikke havde påvist, at det opfyldte kriterium 1.
(25)
Kriterium 2: Fem selskaber undlod at påvise, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. Det fremgik faktisk af en undersøgelse af de pågældende regnskaber, at der var betydelige mangler i alle fem tilfælde. F.eks. specificerede selskaberne ikke alle de forskellige indtægter og udgifter i deres regnskaber, men anvendte et omfattende udligningssystem mellem disse indtægter og udgifter på månedsbasis. De overholdte heller ikke det regnskabsmæssige periodiseringsprincip. De samlede således transaktionerne på månedsbasis og bogførte dem opsummerende uden yderligere detaljer om de pågældende individuelle transaktioner. Eftersom revisorerne ikke har bemærket disse overtrædelser af det internationale regnskabsstandard 1, må det konstateres, at der ikke er blevet foretaget revision af regnskaberne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder. Efter at have fået meddelt disse undersøgelsesresultater gjorde fire eksporterende producenter fortsat gældende, at de fulgte de internationale regnskabsstandarder, men de fremlagde ingen dokumentation, der viste, at undersøgelsesresultaterne var forkerte. Det blev derfor konkluderet, at selskaberne i alle tilfældene ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 2.
(26)
Kriterium 3: To selskaber undlod også at påvise, at de opfyldte kriterium 3. Det blev for disse to selskaber konstateret på stedet, at de ikke havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser med hensyn til betaling af landrettigheder til staten, uden at dette imidlertid fik nogen finansielle eller andre konsekvenser for selskaberne. Det blev desuden konstateret, at et af selskaberne i undersøgelsesperioden havde lejet statsejet jord, uden at der forelå nogen formel godkendelse fra staten. Denne situation blev først bragt i orden efter undersøgelsesperioden, men kun til en pris under den normale takst. To kinesiske eksporterende producenter gjorde indsigelse over for disse undersøgelsesresultater, men de nye oplysninger, som de fremlagde til støtte herfor, var ikke verificerbare og kunne derfor ikke godtages. Det blev derfor konkluderet, at begge selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 3.
(27)
Kun én kinesisk eksporterende producent, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, har på grundlag af ovenstående påvist at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, mens de øvrige fem eksporterende producenter ikke kunne påvise, at de opfyldte alle disse kriterier, hvorfor de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.1.2. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af den eneste eksporterende producent i Ukraine
(28)
Den eneste ukrainske eksporterende producent, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, påviste at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsesresultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling, men Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
3.2. Individuel behandling
(29)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(30)
For så vidt angår Kina anmodede alle de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(31)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at fire selskaber opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(32)
Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina burde indrømmes individuel behandling:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at ét selskab ikke kunne påvise, at det opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Det blev især konstateret, at oplysningerne om eksportsalget, der fandt sted enten direkte eller gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab i Hongkong, ikke kunne verificeres. Selskabet leverede ikke tilstrækkelige oplysninger om den samlede eksportmængde og de relevante tilsvarende eksportfakturaer, selv om det blev anmodet herom. Desuden fandtes oplysningerne om samlet omsætning og om hjemmemarkedssalg og eksportsalg ikke at være i overensstemmelse med de tilgængelige revisionsrapporter og selskabets regnskaber. Hertil kommer, at selskabet ikke var i stand til at påvise, til hvem salget var destineret, således som angivet i spørgeskemaet. Kommissionen kunne derfor ikke verificere, om selskabet frit kunne bestemme sine eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).
3.3. Normal værdi
3.3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Ukraine, og den opfordrede berørte parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Ukraine, hvori Taiwan, Indien eller Tyrkiet blev foreslået som mere passende referencelande end USA. De væsentligste argumenter imod valget af USA som referenceland var forskellene i den generelle økonomiske udvikling, adgangen til og priserne på råvarer, arbejdskraftomkostninger og produktionsmetoder, men også forskelle med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet for strygebrætter. Det blev ligeledes fremført, at det amerikanske marked for strygebrætter er et meget beskyttet marked med kunstigt høje priser.
(38)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA og i andre potentielle referencelande, f.eks. Thailand, Indien og Tyrkiet. Der blev sendt breve og relevante spørgeskemaer til fem selskaber i USA, tre selskaber i Thailand, fem selskaber i Indien og ni selskaber i Tyrkiet. Af alle disse selskaber var der kun én tyrkisk producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som indvilligede i at samarbejde i undersøgelsen.
(39)
Undersøgelsen viste, at Tyrkiet har et konkurrencepræget marked for strygebrætter, hvor omkring 90 % af markedet er dækket af en række lokalproducenter og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Tyrkiet udgør over 5 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Der blev med hensyn til kvaliteten og standarden af de tyrkiske strygebrætter ikke fundet nogen væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske og ukrainske varer. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina og Ukraine.
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at Tyrkiet er et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af deres oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de pågældende selskaber.
(42)
Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hvert enkelt eksportland, om den pågældende eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde, som hver eksporterende producent solgte, udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.
3.3.2.1. Folkerepublikken Kina
(43)
Det blev fastslået, at den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af den relevante eksporterende producents priser i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(44)
Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriser med henblik på at fastsætte den normale værdi, var det nødvendigt at fastsætte en beregnet normal værdi på grundlag af den pågældende producents priser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede strygebrættyper (om nødvendigt justeret) plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste. Det skal i denne henseende bemærkes, at indkøbspriserne for visse råvarer/dele, særlig råvarer/dele af stål, som blev oplyst af dette selskab, forekom at være kunstigt lave, således at produktionsomkostningerne bør undersøges nærmere, og de foreløbige undersøgelsesresultater bør eventuelt tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater.
(45)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af enhver anden metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(46)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.2.2. Ukraine
(47)
Det blev for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af priserne fra den relevante eksporterende producent i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(48)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og eftersom der ikke var nogen anden samarbejdsvillig ukrainsk eksporterende producent, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af en anden passende metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(49)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.3. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(50)
Efter valget af Tyrkiet som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den samarbejdsvillige tyrkiske producent.
(51)
Den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare blev fundet at være repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Kina.
(52)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den tyrkiske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger, repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej. Det blev desuden konstateret, at disse hjemmemarkedspriser generelt var i overensstemmelse med priserne for en anden stor tyrkisk producent, som indsendte visse oplysninger i forbindelse med kontrollen på stedet i referencelandet.
3.4. Eksportpris
3.4.1. Folkerepublikken Kina
(53)
De eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet fandt enten sted i) direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, ii) gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet, eller iii) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet.
(54)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt til handelsselskaberne med henblik på eksport til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(55)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(56)
Én eksporterende producent solgte den pågældende vare gennem et handelsselskab i Hongkong. Handelsselskabet i Hongkong var ikke i stand til på grundlag af sine regnskaber på passende vis at påvise, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet faktisk blev betalt. Det var desuden ikke muligt ved kontrol på stedet at få den hongkongske forhandlers indkøb til at stemme overens med de reviderede regnskaber for salget til Fællesskabet. Det blev meddelt selskabet, at der var alvorlig tvivl med hensyn til nøjagtigheden af dets salg til Fællesskabet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab i Hongkong, og at der ikke ville blive taget højde for dette salg i forbindelse med de foreløbige dumpingberegninger. Selskabet fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, men det fremlagde ingen dokumentation, der gav anledning til at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. Der blev således set bort fra disse eksporttransaktioner, og eksportprisen blev udelukkende fastsat på grundlag af priserne for salg, der fandt sted enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Kina og Fællesskabet.
(57)
En eksporterende producent havde intet direkte salg af den pågældende vare. Han solgte den pågældende vare enten gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Kina eller gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Kina. Eftersom det ikke var muligt at fastslå, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter endeligt var beregnet til, blev der foreløbigt set bort fra dette salg, og eksportprisen blev baseret udelukkende på det salg, der fandt sted gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab, der var i stand til at påvise, hvem salget i sidste ende var beregnet til. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har ikke ændret denne foreløbige konklusion.
(58)
Som beskrevet i forbindelse med analysen med henblik på individuel behandling i betragtning 33 var én eksporterende producent ikke i stand til at påvise sit faktiske eksportsalg. Der blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, set bort fra selskabets samlede eksportsalg, og de oplyste priser kunne således ikke anvendes til at fastsætte eksportpriserne fra Kina til Fællesskabet. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har imidlertid ikke givet anledning til at ændre undersøgelsesresultaterne, og eftersom der ikke var andre tilgængelige informationskilder med henblik på at fastsætte dette selskabs eksport til Fællesskabet, blev det fundet passende at se bort fra alle eksportoplysninger og fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende oplysninger (jf. betragtning 65).
3.4.2. Ukraine
(59)
Alle eksporttransaktioner til Fællesskabet fra den eneste ukrainske eksportør fandt sted gennem denne eksportørs forretningsmæssigt forbundne selskab uden for Fællesskabet. Dette forretningsmæssigt forbundne selskab udførte alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, og det burde derfor betragtes som en forretningsmæssigt forbundet importør. For denne eksport fastsattes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Med henblik herpå blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg, samt for den fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige samarbejdsvillige importører, så der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris.
3.5. Sammenligning
(60)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget.
(62)
Hvad angår den normale værdi baseret på referencelandet for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at tyrkiske strygebrætter i de fleste tilfælde er udstyret med et elektrisk stik og en ledningholder, mens dette ikke var tilfældet for de fleste kinesiske produkter. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. Der blev desuden konstateret visse forskelle i handelstrin. Det blev fastslået, at på det tyrkiske hjemmemarked leveres strygebrætter normalt direkte til detailhandlerne, således at ordre- og leveringsmængderne er væsentligt mindre end de ordrer eller leveringer, der finder sted gennem importører/handelsselskaber eller gennem distributionscentre hos store detailkæder, således som det er tilfældet med det kinesiske eksportsalg. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel.
3.6. Dumpingmargener
3.6.1. Generel metode
(63)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Det skal bemærkes, at der ikke var nogen samarbejdsvillig eksporterende producent i begge lande ud over dem, der blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.
(64)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med den tilsvarende eksportmængde, der blev fastslået på grundlag af klagen og visse oplysninger, indhentet fra andre kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, der i sidste ende ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare.
(65)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. Dette blev fundet passende, eftersom der var grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige producenter. Der var desuden intet, der tydede på, at et ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping til et lavere niveau.
(66)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare, blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land.
3.6.2. Dumpingmargener
3.6.2.1. Folkerepublikken Kina
(67)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var under 80 %. Metoden i betragtning 65 blev derfor anvendt til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen.
(68)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
Alle andre selskaber: 38,1 %.
(69)
For den eneste kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, blev det foreløbigt fastslået, at eksportsalget ikke fandt sted til dumpingpriser. Det skal i denne henseende bemærkes, at de foreløbige undersøgelsesresultater eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på de endelige undersøgelsesresultater, jf. betragtning 44.
3.6.2.2. Ukraine
(70)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var over 80 % for Ukraines vedkommende. Eurogold Industries Ltd er således den eneste ukrainske eksporterende producent af strygebrætter, og der var intet, der tydede på, at eksporterende producenter bevidst afholdt sig fra at samarbejde. Metoden i betragtning 66 blev derfor anvendt til at fastsætte dumpingmargenen for andre ukrainske eksporterende producenter af den pågældende vare.
(71)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
Alle andre selskaber: 17,3 %
4. SKADE
4.1. EF-produktion
(72)
Ifølge de foreløbige undersøgelsesresultater fremstilles den samme vare af mindst 30 små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet. Hovedparten af produktionen i Fællesskabet finder sted i Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.
(73)
Selv om der er adskillige producenter på fællesskabsmarkedet, er koncentrationsgraden forholdsvis høj, hvilket fremgår af det forhold, at produktionen fra de fem største producenter repræsenterer over 50 % af den samlede anslåede EF-produktion. Produktionen fra alle ovennævnte selskaber udgør den samlede EF-produktion.
4.2. Definition af EF-erhvervsgren
(74)
Klagen blev indgivet af tre EF-producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 40 %.
(75)
Klagerne og en anden EF-producent samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen (jf. betragtning 9). Disse fire selskaber repræsenterer over 45 % af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare. En af disse EF-producenter foretog visse indførsler fra Kina i undersøgelsesperioden. Importen var imidlertid ikke dette selskabs hovedaktivitet, og de pågældende indførsler blev anset for at have fundet sted som en reaktion på tilstrømningen af dumpingimporterede lavprisvarer, især for at forblive konkurrencedygtig i lavprissegmentet. Det findes derfor ikke passende at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgren.
(76)
På dette grundlag anses de fire EF-producenter i betragtning 75 for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EF-erhvervsgrenen«.
4.3. EF-forbrug
(77)
Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Der findes desuden ingen oplysninger om nogen væsentlige importmængder af strygebrætter fra andre lande end Kina og Ukraine (herefter »de pågældende lande«). EF-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af følgende oplysninger:
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af EF-erhvervsgrenen
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af andre kendte EF-producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare i Fællesskabet fra de samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare til Fællesskabet fra andre kendte kinesiske eksporterende producenter.
På dette grundlag udviklede forbruget i Fællesskabet sig således:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Forbrug (enheder)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indeks: 2002=100
100
102
108
128
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen og samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger indhentet fra andre EF-producenter og andre kinesiske eksporterende producenter.
(78)
EF-forbruget af strygebrætter steg med 28 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2004 og undersøgelsesperioden. Den samlede støtte stigning tilskrives hovedsagelig det stigende forbrug i de nye medlemsstater, selv om stigningen i undersøgelsesperioden i et vist omfang kan tilskrives en stigende lavprisimport fra Kina og Ukraine, foretaget af visse tidligere EF-producenter, der skiftede til import og således udbyggede deres lagerbeholdning.
4.4. Import fra de pågældende lande
4.4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende dumpingimport
(79)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.
(80)
Det bemærkes, at importen fra én kinesisk eksporterende producent ikke blev anset for at have fundet sted til dumpingpriser. Denne import er derfor ikke medregnet i dumpingimporten.
(81)
De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande, var over minimumsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(82)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at strygebrætter, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og de strygebrætter, der blev produceret/solgt af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler.
(83)
Visse berørte parter gjorde gældende, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi der er en grundlæggende forskel mellem importen fra Kina og importen fra Ukraine med hensyn til priser og markedsadfærd.
(84)
Hvad angår priserne bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveau mellem de to lande ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering. Dette kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendensen i løbet af den betragtede periode, som er relevant, og denne tendens har været sammenlignelig for de to lande. Den gennemsnitlige importpris fra Kina og Ukraine steg således med henholdsvis 27 % og 12 % mellem 2002 (2003 for Ukraines vedkommende) og undersøgelsesperioden.
(85)
Som anført i betragtning 82 blev det med hensyn til markedsadfærd fastslået, at der ikke fandtes væsentlige forskelle vedrørende varernes egenskaber, distributionskanaler osv.
(86)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.
4.4.2. Mængde, pris og markedsandel for importen fra de pågældende lande
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Import (enheder)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indeks: 2002=100
100
199
554
956
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(87)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt gennem hele den betragtede periode. Importen i undersøgelsesperioden steg med over 850 % fra 2002.
(88)
Det skal bemærkes, at der ikke var nogen import fra Ukraine i 2002. Den eneste ukrainske producent af strygebrætter startede sine aktiviteter i 2003. Importen fra Ukraine steg markant i 2004, nemlig med over 400 %.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlig importpris (EUR/enhed)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indeks: 2002=100
100
125
129
133
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter.
(89)
Den gennemsnitlige importpris steg i hele den betragtede periode. Den forblev imidlertid væsentligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (jf. den relevante tabel og betragtning 99). Den gennemsnitlige importpris var i undersøgelsesperioden over 40 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(90)
Stigningen i de gennemsnitlige importpriser kan tilskrives følgende faktorer.
De kinesiske eksportører foretog et markant skift hen imod markedets middel- og højprissegment. Som allerede anført i betragtning 78 har visse tidligere EF-producenter på betydelig vis nedbragt eller standset deres produktion i Fællesskabet og gået over til at importere fra de pågældende lande. Størstedelen af disse selskaber er etableret inden for middel- og højprissegmentet.
De fleste kinesiske eksporterende producenter er nye på markedet for strygebrætter, og det er ikke overraskende at se en vis prisstigning, efterhånden som de bliver mere etableret.
Andelen af import fra Ukraine faldt pludseligt i 2004. Eftersom det gennemsnitlige prisniveau for denne import ligger over det gennemsnitlige prisniveau for importen fra Kina, er det kumulative prisniveau højere.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Markedsandel
6 %
13 %
33 %
48 %
Indeks: 2002=100
100
196
515
747
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(91)
Dumpingimporten fra de pågældende lande havde en markedsandel, der steg dramatisk i den betragtede periode. Den blev næsten tredoblet mellem 2003 og 2004, hvor der skete en massiv import fra Ukraine til EF-markedet, og den fortsatte med at stige meget i undersøgelsesperioden, og dette i et sådant omfang, at den næsten repræsenterede halvdelen af markedet.
4.4.3. Underbud
(92)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.
(93)
På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:
Land
Prisunderbud
Kina
30,8 %-45,5 %
Ukraine
6,6 %
4.5. EF-erhvervsgrenens situation
4.5.1. Indledende bemærkninger
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Der blev for de klagende og en anden fuldt ud samarbejdsvillig producent, dvs. EF-erhvervsgrenen, foretaget en fuldstændig analyse af disse faktorer.
4.5.2. Skadesindikatorer
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indeks: 2002=100
100
99
90
78
Kapacitet (enheder)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indeks: 2002=100
100
100
100
103
Kapacitetsudnyttelse
54 %
53 %
49 %
41 %
Indeks: 2002=100
100
99
90
76
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(95)
I løbet af den betragtede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 22 %. Den mindre stigning i kapaciteten i undersøgelsesperioden skyldes det forhold, at en EF-producent udbyggede sin kapacitet for at drage fordel af det øgede forbrug efter EU's udvidelse. Det var desværre kun importen, der fik gavn af dette øgede forbrug. Som et resultat faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Lager (enheder)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indeks: 2002=100
100
136
187
149
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(96)
Der skete en generel forøgelse af lagerbeholdningerne mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Selv om højdepunktet i 2004 må antages til dels at skyldes modtagne ordrer, der endnu ikke var blevet leveret til kunderne, er den generelle stigende tendens tydelig.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indeks: 2002=100
100
99
90
79
Markedsandel
39 %
38 %
33 %
24 %
Indeks: 2002=100
100
97
84
61
Salgspris (EUR/enhed)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indeks: 2002=100
100
95
86
86
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(97)
EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden faldt det til 79 % af den oprindelige mængde. En sådan faldende tendens er endnu mere bekymrende, når den sker samtidig med et stigende EF-forbrug. EF-erhvervsgrenen mistede således 39 % af sin markedsandel mellem 2002 og undersøgelsesperioden.
(98)
Der kunne ikke observeres nogen vækst hos EF-erhvervsgrenen. EF-erhvervsgrenen har faktisk ikke haft gavn af markedets vækst, dvs. det øgede EF-forbrug, men har derimod tabt 21 % af sin salgsmængde i den betragtede periode.
(99)
De gennemsnitlige enhedspriser for EF-erhvervsgrenes egen produktion faldt betydeligt i de første tre år, nemlig med 14 %. De nåede deres laveste niveau i 2004 og forblev stabile i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indeks: 2002=100
100
94
10
60
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(100)
EF-erhvervsgrenens produktivitet blev forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 40 % lavere end i 2002. Den tilsyneladende forbedring i undersøgelsesperioden i forhold til 2004 blev i virkeligheden opnået ved nedskæringer i ledelsens lønninger i visse selskaber. Sådanne lønnedskæringer havde en betydelig virkning på selskabernes fortjenstmargener. Faktisk faldt den overordnede bruttofortjeneste, således at den i undersøgelsesperioden nåede ned på 65 % af niveauet i 2002. Det står derfor klart, at den overordnede nettofortjeneste før skat er kunstig og uholdbar.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringer (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indeks: 2002=100
100
54
91
44
Investeringsafkast
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indeks: 2002=100
100
110
8
44
Likviditet (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indeks: 2002=100
100
121
36
87
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(101)
Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på det halve i forhold til 2002. Desuden bestod størstedelen af investeringerne af nødvendige udskiftings- og renovationsinvesteringer. En del af 2004-investeringerne blev ligeledes foretaget som led i forberedelserne til de nye muligheder efter EU's udvidelse. Som vist ovenfor blev det øgede forbrug imidlertid fuldstændigt overtaget af importen fra de pågældende lande.
(102)
Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenstmargenerne. Det skal med hensyn til det tilsyneladende høje niveau af afkast af nettoaktiver bemærkes, at de fleste selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev etableret for 30 år siden eller mere, og de fleste af deres aktiver er således allerede blevet afskrevet. I 2004, hvor der blev foretaget visse investeringer, og hvor fortjenstmargenerne afspejlede EF-erhvervsgrenens faktiske rentabilitet (i stedet for det kunstigt øgede afkast i undersøgelsesperioden), faldt afkastet af investeringer faktisk med 63 procentpoint. Dette bekræfter EF-producenternes manglende evne til at tilvejebringe kapital, især som følge af den faldende salgsmængde og lave salgspris.
(103)
EF-erhvervsgrenens likviditet var svingende. Forbedringen i 2003 blev efterfulgt af et pludseligt fald i 2004. Forbedringen i undersøgelsesperioden er i overensstemmelse med foranstaltningerne til forbedring af rentabilitet som beskrevet i betragtning 100. Samlet set blev likviditeten forværret i den betragtede periode.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
347
326
283
234
Indeks: 2002=100
100
94
82
67
Arbejdskraftomkostninger (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indeks: 2002=100
100
96
76
71
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indeks: 2002=100
100
102
93
106
Produktivitet pr. ansat (enheder/året)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indeks: 2002=100
100
106
114
119
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(104)
Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der var beskæftiget med den samme vare, faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige arbejdskraftomkostning, der afspejler lønningerne, forblev stort set stabil. Det midlertidige fald i 2004 blev kompenseret af en mindre stigning i undersøgelsesperioden.
(105)
Bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne, rationaliseringerne og nedbringelsen af antallet af ansatte medførte en øget produktivitet pr. ansat (stigning på 19 % i den betragtede periode). Som følge af de ovenfor beskrevne finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen kunne den øgede produktivitet imidlertid ikke kompensere for faldet i salgsmængde og prisniveau.
4.5.3. Dumpingens omfang, overvindelse af tidligere dumping og subsidiering
(106)
For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande.
(107)
Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.
4.6. Konklusion om skade
(108)
I den betragtede periode steg lavprisimporten fra Kina og Ukraine dramatisk. Dumpingimporten fra de pågældende lande steg med hensyn til mængden med over 850 % i den betragtede periode. Markedsandelene steg med over 40 procentpoint af Fællesskabets strygebrætmarked i samme periode.
(109)
Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde, salgspriser og markedsandele. Dette havde en direkte negativ virkning på EF-erhvervsgrenens finansielle situation, produktionsniveau og beskæftigelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet med over 20 %, markedsandelen faldt med 15 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med over 30 %. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt med 14 %, og de individuelle priser nåede deres lavest mulige niveau. De finansielle indikatorer bekræfter således, at EF-erhvervsgrenen ikke længere er i stand til yderligere at sænke sine priser uden at lide tab, hvilket for de små og mellemstore virksomheders vedkommende ikke er holdbart i mere end nogle få måneder, da de ellers risikerer at skulle lukke.
(110)
Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(112)
For det første viste undersøgelsen som bekendt, at de strygebrætter, der importeres fra de pågældende lande, konkurrerer direkte med strygebrætter, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, fordi de har identiske grundlæggende egenskaber, er udskiftelige fra forbrugernes synspunkt og distribueres ad samme kanaler.
(113)
Den kraftige stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande (mere end 850 %) faldt sammen med en forringelse af den økonomiske situation i EF-erhvervsgrenen. Betragtes EF-produktionen i den samme periode afspejler forringelsen sig bl.a. i en nedgang i salg og priser.
(114)
Dumpingimportens markedsandel steg 42 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenen mistede 15 % af markedet. Fællesskabets forbrug steg som bekendt mere end 20 % fra 2002 til undersøgelsesperioden.
(115)
Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for de faldende priser, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Desuden kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sin kapacitetsudnyttelse, hvilket den med rimelighed kunne have forventet at gøre som følge af den forbrugsstigning, der blev konstateret i den betragtede periode.
(116)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel og beskæftigelse samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
5.3.1. Resultater for andre EF-producenter, som støttede klagen
(117)
15 andre EF-producenter af strygebrætter end dem, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, støttede klagen. Disse selskaber ønskede ikke at samarbejde i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen, men afgav visse oplysninger om deres produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Selskaberne tegner sig sammenlagt for ca. 30 % af Fællesskabets samlede kendte produktion. Det skal bemærkes, at ingen af selskaberne importerede væsentlige mængder af den pågældende vare.
(118)
De 15 selskabers situation blev analyseret og sammenlignet med EF-erhvervsgrenens.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indeks: 2002=100
100
119
103
90
Kapacitet (enheder)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indeks: 2002=100
100
104
119
120
Kapacitetsudnyttelse
51 %
58 %
44 %
38 %
Indeks: 2002=100
100
115
87
75
Beskæftigelse
281
314
277
231
Indeks: 2002=100
100
112
98
82
(119)
Producenternes produktion steg 19 % i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik ned med 13 % i undersøgelsesperioden. Kapacitetsstigningen i 2004 kan tilskrives den forventede stigning i salget efter EU’s udvidelse. På grund af kapacitetsstigningen faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i den betragtede periode. Beskæftigelsen udviklede sig på linje med produktionen, dvs. steg i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik pludselig ned i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indeks: 2002=100
100
120
100
89
Markedsandel
18 %
21 %
17 %
13 %
Indeks: 2002=100
100
118
93
70
(120)
Efter en midlertidig forbedring i 2003 faldt de 15 selskabers salgs- og markedsandel kraftigt. Denne udvikling falder helt tydeligt sammen med den pludselige stigning i dumpingimport fra de pågældende lande på Fællesskabets marked. Dumpingimporten blev som bekendt næsten tredoblet i 2004, og samme år steg markedsandelen 20 %. Fællesskabets forbrug af strygebrætter steg også som bekendt i hele den betragtede periode.
(121)
Det kan derfor konkluderes, at de 15 EF-producenter af strygebrætter, som støttede klagen, oplevede samme forringelse af deres situation som EF-erhvervsgrenen. Selskaberne kunne således ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.2. Andre kendte EF-producenters resultater
(122)
Som anført i betragtning 8 indgav to andre EF-producenter visse informationer, dog uden at støtte klagen. Yderligere to kendte EF-producenter støttede klagen, men samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og én tidligere producent indgav visse informationer om tidligere produktionsaktiviteter. Alle disse selskaber havde en betydelig import af den pågældende vare. De forhåndenværende data om selskaberne viser følgende tendenser (af fortrolighedshensyn vises de faktiske tal ikke):
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salg af EF-produktion i EF
Indeks: 2002=100
100
75
49
29
Markedsandel
Indeks: 2002=100
100
76
46
23
(123)
EF-producenternes salg af strygebrætter faldt 71 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 77 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode.
(124)
Som allerede nævnt i betragtning 78 foretog flere traditionelle EF-producenter af strygebrætter en kraftig reduktion af deres produktionsaktiviteter i Fællesskabet i 2004 og undersøgelsesperioden eller bragte dem helt til ophør og startede en massiv import fra de pågældende lande. Nogle af disse selskaber kan faktisk ikke længere betragtes som EF-producenter, for deres produktionssteder blev lukket i undersøgelsesperioden.
(125)
Det konkluderes derfor, at disse øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen, og at deres produktionsaktiviteter ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Eksportsalg af EF-produktion (enheder)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indeks: 2002=100
100
99
103
101
Eksportsalgspris (EUR/enhed)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indeks: 2002=100
100
85
89
89
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(126)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater forblev relativt stabile i den betragtede periode. Der kan ikke konstateres en nedgang i mængderne. Salgsprisen faldt 15 % i 2003, men dette fald blev delvis udlignet i 2004, og eksportprisen forblev stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at eksportsalgsprisen ligger væsentligt over salgsprisen i Fællesskabet, og at eksportsalget kun udgør ca. 10 % af EF-erhvervsgrenens produktion.
(127)
Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige forvoldte skade.
5.3.4. Import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser
(128)
Det blev som bekendt konstateret, at import fra én eksporterende producent fra Kina ikke blev solgt til dumpingpriser og derfor blev udelukket fra analysen af dumpingimport fra de berørte lande og konsekvenserne heraf for den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Det blev derfor undersøgt, om importen fra dette selskab kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(129)
Undersøgelsen viste, at der i den betragtede periode var en stigning på 467 % i import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sammenlignet med en stigning på 856 % i dumpingimporten fra de pågældende lande. Udtrykt i absolutte tal svarer det til, at dumpingimporten fra de pågældende lande var mere end 5 gange større end ikke-dumpingimporten. Den markedsandel, som ikke-dumpingimporten fra Kina tegner sig for, steg 343 %. I samme periode steg dumpingimportens markedsandel 647 %. Gennemsnitsprisen på ikke-dumpingimport steg i den betragtede periode og blev ved med at ligge væsentligt over gennemsnitsprisen på dumpingimport, udtrykt i absolutte tal, men samtidig under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(130)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at eventuelle virkninger af import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpris, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3.5. Import fra andre tredjelande
(131)
Visse parter fremførte som argument, at import fra Tyrkiet efter sigende kommer ind på Fællesskabets marked til priser, som omtrent svarer til de kinesiske, og at det sker i stadig større omfang. Det forvolder EF-erhvervsgrenen skade.
(132)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at påstandene ikke blev bekræftet af undersøgelsen. Der blev ikke fremlagt dokumentation for import fra Tyrkiet i løbet af undersøgelsen. Endvidere solgte den samarbejdsvillige tyrkiske producent af strygebrætter, som blev nævnt i betragtning 10, ikke den samme vare til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret andre importkilder i forbindelse med undersøgelsen.
(133)
I betragtning af de nævnte resultater forkastes påstanden om import fra Tyrkiet, og det konkluderes, at import fra andre tredjelande ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.3.6. Selvforskyldt skade
(134)
Visse berørte parter hævdede, at skaden var selvforskyldt, fordi EF-erhvervsgrenen undlod at reagere på ændringer i distributions- og forbrugsmønstre og den teknologiske udvikling i forbindelse med produktionen af strygebrætter. Endvidere blev det fremført, at den selvforskyldte skade også kunne tilskrives EF-producenternes egne import af kinesiske strygebrætter.
(135)
Strygebrætter, som produceres i Fællesskabet, distribueres normalt af forhandlere eller leveres, som i de fleste tilfælde, direkte til detailhandlerne eller deres distributionscentre. Importerede strygebrætter distribueres normalt af importører/forhandlere eller via større detailkæders distributions-/leveringscentre. Hvor stor en andel, de to distributionskanaler tegner sig for i tilfælde af import, afhænger af den enkelte eksporterende producent. Mellemled kan komme på tale i alle tilfælde. Distributionsmønstret har været anvendt i flere år, og der er ikke konstateret væsentlige eller pludselige ændringer i tidens løb. EF-erhvervsgrenen har traditionelt leveret både til små detailhandlere og større detailkæder. Derfor kan det øgede salg af strygebrætter via detailkæder ikke anses for at være skadevoldende i sig selv. Der blev ikke bekræftet væsentlige ændringer i forbrugsmønstret.
(136)
Med hensyn til produktionsprocessen/teknologien hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunderne/detailhandlerne på grund af den højautomatiserede produktion. For det første skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke på nogen måde ville kunne konkurrere med importerede varer fra lande med meget lave energi-, råvare- og arbejdsomkostninger uden automatisering. For det andet sætter den automatiserede produktion EF-erhvervsgrenen i stand til at sikre høj kvalitet og korte leveringsfrister. Det opfatter kunderne som en komparativ fordel. Endelig fremkom der intet, som kunne underbygge den påstand, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunder/detailhandlere om design og innovation.
(137)
Med hensyn til EF-erhvervsgrenens import af kinesiske strygebrætter viste undersøgelsen, at der kun blev importeret ubetydelige mængder i undersøgelsesperioden. Importen skal ses som EF-erhvervsgrenens forsøg på at forsvare sig mod billig dumpingimport. Under alle omstændigheder blev de importerede strygebrætter videresolgt i Fællesskabet til ikke-skadevoldende priser. Derfor kan importen ikke have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.
(138)
I betragtning af ovenstående forkastes disse påstande, og det konkluderes, at skaden ikke var selvforskyldt.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(139)
Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salg, markedsandel og enhedssalgspris med en forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. Selv om den import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sandsynligvis medvirkede til at forringe EF-producenternes resultater, kunne udviklingen, omfanget, markedsandelen og prisniveauet ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(140)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
(141)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Generelle bemærkninger
(142)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
6.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(143)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. De senere års langt større dumpingimport har i høj grad trykket priserne både i engros/distributions- og detailleddet, dvs. der hvor importerede og EF-fremstillede strygebrætter konkurrerer. EF-erhvervsgrenen kan ikke sænke salgspriserne yderligere, for det ville kræve, at de skulle sælge til under produktionsomkostningerne. Derfor, og fordi markedet for strygebrætter hovedsagelig styres af detailkæder på grundlag af pris, bliver det stadig vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at sikre nye ordrer. Som bekendt har flere traditionelle selskaber allerede indstillet produktionen og fungerer nu som importører/forhandlere af den pågældende vare.
(144)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation derfor helt klart blive yderligere forringet, og produktionen af strygebrætter i Fællesskabet vil sandsynligvis snart ophøre. Det ville i høj grad få negative følger for beskæftigelsen i et bestemt geografisk område i Fællesskabet, for mange producenter og underleverandører befinder sig lige netop i denne ene region. På den anden side ville foranstaltninger forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i dumpingimportens markedsandel kun kan ske på EF-erhvervsgrenens bekostning.
(145)
Hvis der indføres antidumpingtold på import af strygebrætter fra de pågældende lande, kan det forventes, at distributørerne og detailkæderne i hvert fald bliver mere tilbøjelige til at gå over til at anvende EF-producenter som forsyningskilde. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af egentlige komparative fordele.
(146)
Foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse og vil endvidere være til fordel ikke alene for de EF-producenter, som støtter klagen aktivt, men også for alle andre.
6.3. Forbrugernes interesser
(147)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Eventuelle foranstaltningers virkning for forbrugerne er dog alligevel blevet undersøgt.
(148)
For at kunne vurdere virkningen blev der taget hensyn til følgende forhold:
-
Importører/grossister og/eller distributører/detailhandlere er normalt involveret i distributionen til kunder. Hvert trin indebærer en forhøjelse eller en margin for at dække omkostningerne og give mulighed for en vis fortjeneste. Der kan være stor forskel på de enkelte operatørers margen, men der er som regel tale om et betydeligt beløb, selv om detailhandlernes forhøjelser synes at være større end importørernes. Prisen på et strygebræt er i gennemsnit ca. 35 EUR, mens dumpingimportprisen, Fællesskabets grænse, dvs. inkl. transportomkostninger, i undersøgelsesperioden viste sig at være 6,53 EUR/enhed i gennemsnit. Derfor er der, selv med forbehold af eventuelle omkostninger for importører og detailhandlere, meget stor forskel på import- og detailpriserne.
-
I værste fald, dvs. hvis byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere med 1/3 til hver, ville forbrugeren skulle betale mindre end 0,5 EUR mere for sit strygebræt, et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år. Det skal ses i forhold til en samlet forhøjelse på ca. 500 % som beskrevet ovenfor.
-
Det er relevant at bemærke, at forbrugerne ikke synes at have nydt godt af den seneste tids billige import, for detailpriserne er ikke faldet som følge af lave importpriser. Derfor er der ingen grund til at tro, at detailpriserne ville blive ændret i tilfælde af antidumpingforanstaltninger.
(149)
Derfor ville antidumpingforanstaltninger sandsynligvis kun få ubetydelige finansielle konsekvenser for forbrugere af strygebrætter. På den anden, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger, vil Fællesskabets produktion sandsynlighed forsvinde, og forbrugerne vil muligvis få færre varetyper at vælge imellem.
(150)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det sandsynligvis vil være til fordel for Fællesskabets forbrugere af strygebrætter, hvis der træffes foranstaltninger.
6.4. Distributørers/detailhandleres interesser
(151)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra distributører/detailhandlere eller deres organisationer på dette tidspunkt i undersøgelsen. Nu om dage sælges de fleste strygebrætter dog som bekendt af større detailkæder som lavprisvarehuse og supermarkeder. Det er således meget sandsynligt, at den pågældende vare kun udgør en ubetydelig del af de fleste distributørers/detailhandleres omsætning. Derfor, og i betragtning af den høje fortjeneste de normalt beregner sig (jf. betragtning 148) konkluderes det foreløbigt, at eventuelle foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have en væsentlig negativ virkning på deres situation.
6.5. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(152)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to importører og én forhandler, som var forretningsmæssigt forbundet med én af importørerne. Derudover indgav fire importører visse oplysninger og/eller fremsatte bemærkninger inden fristens udløb. Disse selskaber tegner sig sammenlagt for mere end 20 % af den samlede import til Fællesskabet. De gjorde alle indsigelse mod foranstaltninger mod Kina, men ikke alle mod foranstaltninger mod Ukraine.
(153)
De importører, som fremsatte bemærkninger, befinder sig ikke alle i samme situation, idet der er forskel på deres størrelse og på, hvor meget den pågældende vare betyder for deres selskab. Nogle af selskaberne er/var som allerede nævnt traditionelle producenter, men ændrede deres hovedaktiviteter for at forsvare sig og fungerer nu hovedsagelig eller udelukkende som importører. Selskaberne producerer/importerer normalt en lang række andre husholdningsartikler, og strygebrætter udgør en brøkdel af deres forretninger. I forbindelse med en af de større tidligere producenter, som for nylig er blevet en vigtig importør af kinesiske strygebrætter, kunne det foreløbig konstateres, at i undersøgelsesperioden udgjorde strygebrætter mindre end 4 % af omsætningen. Endvidere gjorde selskabet kun indsigelse mod foranstaltninger mod Kina og ikke mod Ukraine, som selskabet ikke importerer fra. Det kunne endvidere konstateres, at selskabet også købte strygebrætter fra EF-producenter. I betragtning af det pågældende selskabs forskellige forsyningskilder, og under forudsætning af at selskabet ikke kan vælte 1/3 af antidumpingtolden over på detailhandlerne (jf. betragtning 148), skønnes virkningen på bruttofortjenesten af strygebrætter ikke at overstige 10 %. Det skal dog bemærkes, at de hidtidige informationer ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig beregning. Sådanne importører beregner sig dog også som bekendt en stor fortjeneste. Selv om undersøgelsen af sådanne importørers situation fortsætter, er det konkluderet, at foreløbige foranstaltninger ikke ville få en væsentlig indvirkning på deres forretninger.
(154)
En af de samarbejdsvillige importører fremstiller strygebrætbetræk og sælger dem sammen med de importerede strygebrætter. Det blev fremsat som argument, at eventuel antidumpingtold på import af strygebrætter også ville påvirke produktionen af betræk og dermed få en væsentlig indvirkning på selskabets omsætning. Det skal dog bemærkes, at strygebrætbetræk også sælges separat, og at antidumpingforanstaltninger ikke ville påvirke salget heraf. Det skal også bemærkes, at salget af strygebrætter ikke tegnede sig for mere end 10 % af selskabets omsætning. Derfor ville foreløbige foranstaltninger heller ikke få en væsentlig indvirkning på det pågældende selskabs forretninger.
(155)
Endvidere medgav de fleste importører, som også forhandler/forhandlede EF-varer, at det ikke ville være i deres interesse at blive fuldstændigt afhængige af importerede strygebrætter - her blev navnlig Kina nævnt - og bekræftede, at de foretrækker at have alternative forsyningskilder. Det kan bedst sikres ved at fjerne forskellige former for dumping, således at EF-erhvervsgrenen kan blive ved med at bestå.
(156)
I betragtning af ovenstående og de forhold, der kort er gengivet i betragtning 148, navnlig de store fortjenstmargener og det forhold, at de ekstra toldomkostninger vil udgøre under 0,5 EUR pr. enhed, konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil få en afgørende negativ indvirkning på den situation, ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører af strygebrætter befinder sig i, selv om nogle af dem sandsynligvis ville skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. Under alle omstændigheder vil der blive taget hensyn til alle bemærkninger, inden der træffes endelig afgørelse.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(157)
Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse at træffe foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger forventes nemlig i det mindste at begrænse den store dumpingimport, som har vist sig at have en væsentlig negativ indvirkning på den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter.
(158)
Analysen viste endvidere, at forbrugerne ikke forventes at blive påvirket af eventuelle antidumpingforanstaltninger i finansiel henseende. De vil i værste fald skulle betale under 0,5 EUR mere for et forbrugsgode. Uden foranstaltninger kunne forbrugernes valgmuligheder blive påvirket negativt, fordi EF-strygebrætter muligvis forsvinder fra markedet.
(159)
Distributørerne og detailhandlerne vil muligvis opleve, at købsprisen på den pågældende vare stiger, men på grund af deres store margener vil de sandsynligvis ikke blive påvirket væsentligt af foranstaltninger.
(160)
Importørerne af den pågældende vare ville sandsynligvis skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. De ville dog fortsat kunne drage fordel af at have flere forsyningskilder og undgå at blive afhængige af import, hvilket de sandsynligvis ville blive, hvis der ikke træffes foranstaltninger.
(161)
Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.
(162)
På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(163)
I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina og Ukraine for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
7.1. Skadestærskel
(164)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(165)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det blev påvist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da dette var niveauet for EF-erhvervsgrenens fortjeneste, før den kinesiske og ukrainske import til Fællesskabet begyndte at vokse betydeligt i den betragtede periode. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 7 % og produktionsomkostningerne.
(166)
Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina de konstaterede dumpingmargener. For så vidt angår Ukraine var skadestærsklen lavere end den konstaterede dumpingmargen for den eneste eksporterende producent.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(167)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra i) Kina på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener og ii) Ukraine på samme niveau som skadestærsklen.
(168)
I betragtning af ovenstående bør den foreløbige antidumpingtold for Kina og Ukraine være som følger:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Alle andre selskaber
38,1 %
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
(169)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(170)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(171)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
8. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(172)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig udligningstold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Alle andre selskaber
38,1 %
A999
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
-
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.
A BIZOTTSÁG 1620/2006/EK RENDELETE
(2006. október 30.)
ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2006. február 4-én közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) és Ukrajnából származó vasalódeszkák Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárást három, a közösségi vasalódeszka-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 40 %-át képviselő közösségi gyártó (a továbbiakban: a panaszosok) által 2005. december 23-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős hátrányra vonatkozóan, amelyet elegendőnek ítéltek az eljárás megindításához.
1.2. Érintett felek és ellenőrző látogatások
(3)
Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert közösségi gyártókat, a KNK és Ukrajna exportáló gyártóit, az ismert érintett importőröket és kiskereskedőket, az érintett exportáló országok képviselőit, valamint az Amerikai Egyesült Államok - mint eredetileg javasolt analóg ország - gyártóit, csakúgy, mint más lehetséges analóg országok gyártóit. Mindemellett a Bizottság felvette a kapcsolatot az összes többi közösségi szereplővel, akik részt vehetnek a hasonló termék, illetve az érintett termék gyártásában és/vagy forgalmazásában, és akik az eljárás megindítását követően elérhetőségüket a Bizottság tudomására hozták. Az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. Minden érdekelt fél, aki ilyen kérést nyújtott be, és meg tudta indokolni, hogy különös indoka van meghallgatásának, meghallgatási lehetőséget kapott.
(4)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping meghatározására. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi kínai exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a 2005. január 1. és 2005. december 31. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. A felkérés ellenére az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül mindössze nyolc kínai exportáló gyártó jelentkezett és nyújtott tájékoztatást a mintavétel vonatkozásában. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.
(5)
Annak érdekében, hogy az érintett országok exportáló gyártói számára lehetővé tegyék, hogy kérelmet nyújtsanak be piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: MET) vagy egyéni elbírálás (a továbbiakban: IT) iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett exportáló gyártóknak, valamint a KNK és Ukrajna hatóságainak. Nyolc kínai és egy ukrán vállalat kérelmezte az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti piacgazdasági elbírálást, vagy - arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem feleltek meg a MET feltételeinek - egyéni elbírálást.
(6)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és valamennyi más olyan félnek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül ilyet igényeltek.
(7)
A kérdőívre hat kínai exportáló gyártó, az egyetlen ukrán exportáló gyártó, négy közösségi gyártó, két - az exportáló gyártókhoz nem kapcsolódó - importőr és egy kereskedő adott választ. Emellett egy importőr eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz, a kérdőívre azonban nem adott választ.
(8)
Információkat juttatott el továbbá a hasonló termék előállításával foglalkozó 17 közösségi gyártó (közülük 15-en támogatták a panaszt, egy semleges álláspontot képviselt, egy pedig ellenezte azt), valamint három, az érintett terméket csak importáló vállalat.
(9)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a MET, valamint a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes meghatározásához szükségesnek ítélt. A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:
a)
Közösségi gyártók
Négy közösségi gyártó telephelyén tettek ellenőrző látogatásokat. E gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérelmezték, hogy kilétüket bizalmas módon kezeljék. Állításuk szerint kilétük nyilvánosságra hozatala jelentős negatív következményekkel járhat számukra.
Tény, hogy egyes panaszos közösségi gyártók termékeiket olyan ügyfelek számára értékesítik, akik a KNK-ból és Ukrajnából is szereznek be termékeket, és így közvetlenül részesülnek az onnan származó behozatal hasznából. E panaszosok úgy érveltek, hogy emiatt különösen érzékeny helyzetben vannak, hiszen jó okuk van feltételezni, hogy beszállítójaik, illetve ügyfeleik körében elégedetlenséget kelthet az állítólagos hátrányt okozó dömping elleni panasz benyújtása vagy a panasz támogatása, és a rosszallást számukra kedvezőtlen lépések követnék. E panaszosok azt állították, hogy e beszállítók és ügyfelek megtorló intézkedéseket tehetnek, ami akár üzleti kapcsolatuk felmondását is jelentheti. A kérelmet a Bizottság megfelelően megalapozottnak találta, és ezért helybenhagyta.
b)
A KNK exportáló gyártói
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan és kapcsolódó vállalata, a Wire King International Ltd, Hong Kong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Ukrajna exportáló gyártója
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir és kapcsolódó vállalata, az Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Svájc.
(10)
Mivel olyan kínai és ukrán exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, akik nem részesülhettek MET-ben, az alábbi vállalat telephelyein ellenőrző látogatást tettek azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş, Isztambul, Törökország.
1.3. A vizsgálati időszak
(11)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2005. január 1. és 2005. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(12)
Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel, fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat is - lábak, huzat, vasalórács - beleértve, amelyet általában az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kódok alá sorolnak (a továbbiakban: az érintett termék).
(13)
A vasalódeszkáknak számos típusa létezik, alaptartozékaik elsősorban a kialakítástól, a mérettől, a felhasznált alapanyagoktól és a kiegészítő elemektől függenek. A különböző típusok azonban ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel és felhasználással rendelkeznek. Következésképpen, e vizsgálat vonatkozásában valamennyi létező típus egy terméknek tekintendő.
2.2. A hasonló termék
(14)
Az érintett termék és a KNK és Ukrajna, valamint Törökország - az analóg ország - belső piacán gyártott és értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai, csakúgy mint a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségen belül gyártott és értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai a vizsgálatok értelmében ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel és felhasználással rendelkeznek. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: MET)
(15)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból és Ukrajnából (ez utóbbi esetben valamennyi 2005. december 30. előtt kezdeményezett eljárás vonatkozásában) származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon exportáló gyártók vonatkozásában, akikről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz amennyiben az ilyen exportáló gyártók bizonyítják, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. Röviden, és pusztán a hivatkozás megkönnyítése érdekében a követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételeknek megfelelően és jelentős állami beavatkozás nélkül alakulnak,
-
a számviteli nyilvántartásokat független eljárás során auditálják, összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS), és minden célra alkalmazzák,
-
a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős zavarok nem jelennek meg,
-
a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak,
-
a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.
(16)
Nyolc kínai exportáló gyártó kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ők a megadott határidőn belül válaszoltak az exportáló gyártók MET iránti kérelmét tartalmazó formanyomtatványra. Közülük ketten azonban nem működtek együtt a továbbiakban a vizsgálattal. Így mindössze a (9) preambulumbekezdésben felsorolt hat kínai együttműködő exportáló gyártó MET iránti kérelmét vizsgálták meg.
(17)
Egyetlen ukrán exportáló gyártó kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján; ő a megadott határidőn belül válaszolt az exportáló gyártók MET iránti kérelmét tartalmazó formanyomtatványra.
(18)
Az ukrán gyártó ugyanakkor kitért arra, hogy a 2117/2005/EK tanácsi rendelet törölte Ukrajnát az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában felsorolt nem piacgazdaságú országok listájáról. A vállalat azt állította, hogy a döntés, miszerint Ukrajnának megadják a piacgazdasági státust, a megelőző hónapokat jellemző helyzet értékelése alapján született. Ezért a vállalat kérelmezte, hogy a piacgazdasági elbírálást adják meg számára, mivel i. a VI egybeesik a 2005. évi naptári évvel; ii. a panaszosoknak bizonyítékkal kellett volna szolgálniuk a tekintetben, hogy a piacgazdasági feltételek nem alkalmazhatók az érintett ukrán gyártók esetében; valamint iii. amennyiben Ukrajnának nem adnák meg a piacgazdasági elbírálást, az Oroszországgal összevetve Ukrajna hátrányos megkülönböztetését jelentené.
(19)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 2117/2005/EK tanácsi rendelet egyértelműen kimondja, hogy az ukrán exportőrökre és gyártókra vonatkozó rendes érték megállapítására az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdésével összhangban, kizárólag a 2005. december 30. után megindított vizsgálatok vonatkozásában fog sor kerülni, vagy a fenti időpontot követően benyújtott, eljárás megindítására irányuló kezdeményezés alapján, vagy a Bizottság saját kezdeményezésére. Mivel ezen eljárás tekintetében a panaszt 2005. december 23-án nyújtották be, egyértelmű, hogy az alaprendelet 2. cikke (1)-(6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazhatók, valamint hogy az együttműködő ukrán vállalatnak ebből adódóan bizonyítania kell, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott követelményeknek. A hivatkozott cikk megfogalmazásából egyértelmű, hogy a MET-re vonatkozó követelmények teljesítésének tekintetében a bizonyítási teher nem a panaszosokra, hanem az exportáló gyártókra hárul. Emellett meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági elbírálás egy bizonyos országnak történő megadása az ország gazdasági helyzetének általános felmérésén alapszik, amelynek célja annak megállapítása, hogy általánosságban a költségek és az árak megbízhatóak-e dömpingellenes vizsgálatok céljára. Másként fogalmazva: nem az egyes vállalkozások egyedi helyzetének értékeléséről van szó. Végül, megalapozatlan az érv, miszerint Oroszországgal összevetve Ukrajna hátrányos megkülönböztetésben részesül, mivel Oroszország már 2002-től piacgazdaságnak tekintendő. Ezekből következően a Bizottság elutasította az ukrán exportáló gyártó kérelmét, és szokásos módon folytatta a piacgazdasági elbírálás meghatározására irányuló eljárást.
(20)
Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a MET iránti kérelmükben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte a szóban forgó vállalatok telephelyein.
3.1.1. A MET meghatározása a KNK-beli exportáló gyártók tekintetében
(21)
Egy kínai exportáló gyártó, a Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, bizonyította, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt követelményeknek, így megadták neki a piacgazdasági elbírálást.
(22)
Ami a (9) preambulumbekezdésben felsorolt hat kínai exportáló gyártót illeti, egy gyártó nem felelt meg az 1., 2. és 3. követelménynek, egy gyártó nem felelt meg a 2. és 3. követelménynek, és három gyártó nem felelt meg a 2. követelménynek.
(23)
Valamennyi kínai együttműködő exportáló gyártó, csakúgy mint a közösségi gazdasági ágazat, lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. A fenti megállapításokkal négy vállalat nem értett egyet, és azt állították, jogosultak a MET-re.
(24)
Az 1. követelményt illetően egy kínai exportáló gyártó nem bizonyította, hogy megfelel a követelménynek. Az exportáló gyártó a vizsgálat egyetlen szakaszában sem bizonyította, hogy két részvényese közül az egyik vagy mindkettő ténylegesen fizetett az államtól szerzett részvényeiért. Továbbá, a vállalat számára az állam szerződéses alap nélkül biztosította a villamos energiát. A vállalat vitatta e megállapításokat, azonban nem szolgáltatott ellenőrizhető bizonyítékokat e kérdés tekintetében. Ezért a vállalat észrevételeit nem lehetett figyelembe venni. Következésképpen az a döntés született, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz az 1. követelménynek.
(25)
Ami a 2. követelményt illeti, öt vállalat nem tudta bizonyítani, hogy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független eljárás során auditálnak. Valójában a szóban forgó könyvelések vizsgálata bizonyította, hogy mind az öt esetben súlyos hiányosságok jellemezték a számvitelt. Például, a vállalatok könyvelésükben nem részletezték a különböző bevételeket és kiadásokat, hanem egy havi alapú teljes körű, ellentételezésre épülő rendszert alkalmaztak az ilyen bevételek és kiadások vonatkozásában. Mindemellett figyelmen kívül hagyták a számvitel eredményelszámolási elvét. A tranzakciókat havi lebontásban csoportosították és összesítve rögzítették őket a könyvelésben, anélkül hogy kitértek volna az egyes tranzakciók részleteire. Mivel a könyvvizsgálók nem tettek észrevételeket a nemzetközi számviteli standardok megsértésére vonatkozóan, a számviteli nyilvántartásokat nem az IAS-szal összhangban auditálták. A megállapítások közzétételekor négy exportáló gyártó továbbra is fenntartotta álláspontját, miszerint betartották az IAS-t, azonban nem mutattak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a megállapítások nem helytállóak. Következésképpen az a döntés született, hogy egyik vállalat sem bizonyította, hogy eleget tesz a 2. követelménynek.
(26)
Két vállalat nem tudta bizonyítani, hogy eleget tesz a 3. követelménynek. E két vállalat esetében helyszíni ellenőrzés során bebizonyosodott, hogy az állammal szemben nem tettek eleget a földhasználati jog kifizetésére vonatkozó szerződéses kötelezettségüknek, mégis, mindez nem vont maga után pénzügyi vagy egyéb következményeket a vállalat számára. Továbbá megállapítást nyert, hogy az egyik vállalat a VI alatt állami tulajdonban lévő földet lízingelt, amelyre hivatalosan nem kapott földhasználati jogot az államtól. A helyzet csak a vizsgálati időszakot követően változott, és akkor is a szokásosnál alacsonyabb büntetést róttak ki a vállalatra. Közzétételkor a két kínai exportáló gyártó vitatta e megállapításokat, azonban az általuk benyújtott új információkat nem lehetett ellenőrizni, ezért azokat nem fogadták el. Következésképpen az a döntés született, hogy a két vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz a 3. követelménynek.
(27)
A fentiek alapján kizárólag egy kínai exportáló gyártó, a Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd bizonyította, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi követelménynek, így e vállalatnak megadták a piacgazdasági elbírálást, míg a többi öt exportáló gyártó nem bizonyította, hogy valamennyi követelménynek eleget tesz, így e vállalatoknak nem lehetett megadni a piacgazdasági elbírálást.
3.1.2. A MET meghatározása az egyetlen ukrán exportáló gyártó tekintetében
(28)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó, a zsitomiri Eurogold Industries Ltd, bizonyította, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt követelményeknek, így megadták neki a piacgazdasági elbírálást. Az exportáló gyártó és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti, MET-re vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen, ám ilyen észrevételek nem érkeztek.
3.2. Egyéni elbírálás (IT)
(29)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában országos vámot szabnak ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek.
(30)
Ami a KNK-t illeti, a piacgazdasági elbírálást kérvényező összes exportáló gyártó egyúttal egyéni elbírálást is kérelmezett, arra az esetre, ha nem adják meg számukra a piacgazdasági elbírálást.
(31)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy találták, hogy a négy vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az IT-re vonatkozó követelménynek.
(32)
Ezért az a döntés született, hogy az alábbi KNK-beli exportáló gyártóknak megadják az egyéni elbírálást:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy találták, hogy egy vállalat nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az IT-re vonatkozó követelménynek.
(34)
Megállapítást nyert, hogy a közvetlenül, vagy egy Hongkongban alapított kapcsolódó vállalaton keresztül bonyolított exportértékesítésekre vonatkozó információkat nem lehetett ellenőrizni. A vállalat nem tudott hiteles adatokkal szolgálni teljes exportja mennyiségét illetően, és a konkrét felszólítás ellenére a vonatkozó exportszámlákat sem tudta bemutatni. Továbbá, a teljes forgalommal, valamint a hazai és exportértékesítésekkel kapcsolatosan benyújtott információkat nem lehetett összeegyeztetni a rendelkezésre álló könyvvizsgálói jelentésekkel, illetve a vállalat számviteli nyilvántartásával. Mindemellett a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy értékesítéseit azon a piacon végzi, amelyet a kérdőívben megjelölt. A Bizottságnak ezért nem állt módjában meggyőződni arról, hogy a vállalat képes exportárait és -mennyiségeit szabadon meghatározni, illetve hogy megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése b) pontjában meghatározott, értékesítésre vonatkozó feltételeknek.
3.3. A rendes érték
3.3.1. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében - amennyiben a MET nem adható meg - az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: az USA) kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a KNK-ra és Ukrajnára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.
(37)
Az együttműködő kínai és ukrajnai exportáló gyártók észrevételeikben jelezték, hogy szerintük Thaiföld, India vagy Törökország megfelelőbb analóg országok, mint az USA. A legfőbb érvek szerint, amelyeket az USA ellen felhoztak, az általános gazdasági fejlettség, a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a nyersanyagárak, a munkaerőköltségek, a gyártási módszerek, csakúgy mint a vasalódeszkák hazai piacát jellemző verseny terén különbségek mutatkoznak. Az érvek között szerepelt továbbá, hogy az USA vasalódeszka-piaca magas fokú védettséget élvez, ami mesterségesen magas árakkal társul.
(38)
A Bizottság USA-beli gyártókat, valamint más lehetséges analóg országokban, így Thaiföldön, Indiában és Törökországban működő gyártókat kért fel együttműködésre. Leveleket és a tárgyra vonatkozó kérdőíveket juttattak el öt USA-beli, három thaiföldi, öt indiai és kilenc törökországi vállalatnak. E vállalatok közül mindössze egy török gyártó nyújtotta be maradéktalanul a megadott határidőn belül a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, egyúttal bele is egyezett a vizsgálat során történő együttműködésbe.
(39)
A vizsgálat megmutatta, hogy Törökországban versenypiaca van a vasalódeszkáknak; a piaci igények mintegy 90 %-át helyi termelésből, a fennmaradó részt pedig harmadik országokból történő behozatal révén látják el. Az érintett termék törökországi termelési mennyisége meghaladja a Kínából származó, a Közösségbe irányuló exportmennyiség 5 %-át. A minőség és a szabványoknak való megfelelés tekintetében nem találtak jelentős különbségeket a török vasalódeszkák, illetve a kínai és ukrán termékek között. Ezért a török piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes értéknek a KNK és Ukrajna tekintetében történő meghatározása céljából.
(40)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen úgy határoztak, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban megfelelő analóg ország.
3.3.2. A rendes érték meghatározása piacgazdasági elbírálásban részesülő exportáló gyártók számára
(41)
A piacgazdasági elbírálásban részesített egy kínai és az egyetlen ukrán exportáló gyártó számára a rendes értéket a belföldi értékesítésre és a termelési költségekre vonatkozóan benyújtott adatok alapján kell meghatározni. A Bizottság az érintett vállalatok telephelyein ellenőrizte ezeket az adatokat.
(42)
A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először minden egyes exportáló ország vonatkozásában meghatározta, hogy az egyes exportáló gyártóknak az érintett termékre vonatkozó belföldi értékesítése a Közösségbe irányuló teljes értékesítéssel összehasonlítva reprezentatív-e. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintik reprezentatívnak, ha az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítésének összmennyisége legalább 5 %-át teszi ki a gyártó Közösségbe irányuló teljes exportmennyiségének.
3.3.2.1. Kínai Népköztársaság
(43)
Megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbírálásban részesülő kínai exportáló gyártó VI alatti belföldi értékesítési mennyiségét nem lehetett reprezentatívnak tekinteni. A rendes értéket ezért nem lehetett a kérdéses exportáló gyártó hazai árai alapján meghatározni, mint ahogyan ezt az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése előírja. Ennek megfelelően egy másik módszert kellett alkalmazni.
(44)
Tekintettel arra, hogy a rendes értéket nem lehetett hazai árak segítségével meghatározni, a kérdéses gyártó költségein alapuló, számtanilag képzett rendes értéket kellett kiszámítani. Ezért az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy képezték, hogy az exportált vasalódeszka-típusok szükség esetén kiigazított előállítási költségei ésszerű értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA), valamint egy ésszerű haszonkulccsal egészültek ki. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyes nyersanyagok/tartozékok beszerzési ára - különösen az acélból készült nyersanyagok/tartozékok vonatkozásában - az e vállalat által benyújtott adatok alapján túl alacsonynak tűnik, ebből adódóan az előállítási költségek további vizsgálatra szorulnak, és előfordulhat, hogy az ideiglenes megállapításokat módosítani kell a végleges megállapítások céljából.
(45)
Mivel a piacgazdasági elbírálásban részesülő exportáló gyártó belföldi értékesítési mennyiségét nem lehetett reprezentatívnak tekinteni, az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a nyereséget egyéb ésszerű módszerre alapozva kellett meghatározni, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően.
(46)
Következésképpen a Bizottság az analóg ország - rendes kereskedelmi forgalomban belföldi értékesítést bonyolító - együttműködő exportáló gyártójának értékesítési, általános és igazgatási költségeit, valamint nyereségmutatóit alkalmazta. Az együttműködő török exportáló gyártó vonatkozásában megállapított értékesítési, általános és igazgatási költségeket és az átlagos nyereségmutatókat kiegészítették a kérdéses exportáló gyártó exportált típusokra vonatkozó gyártási költségeivel az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
3.3.2.2. Ukrajna
(47)
Megállapítást nyert, hogy az egyetlen ukrán exportáló gyártó érintett termékkel kapcsolatos teljes belföldi értékesítése a VI alatt nem volt reprezentatív. A rendes értéket ezért nem lehetett a kérdéses exportáló gyártó hazai árai alapján meghatározni, mint ahogyan ezt az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése előírja. Ennek megfelelően egy másik módszert kellett alkalmazni.
(48)
Mivel a piacgazdasági elbírálásban részesülő exportáló gyártó belföldi értékesítése elhanyagolható volt, és mivel e vállalat volt az egyetlen ukrán együttműködő exportáló gyártó, az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a nyereséget egyéb ésszerű módszerre alapozva kellett meghatározni, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjának megfelelően.
(49)
Következésképpen a Bizottság az analóg ország - rendes kereskedelmi forgalomban belföldi értékesítést bonyolító - együttműködő exportáló gyártójának értékesítési, általános és igazgatási költségeit, valamint nyereségmutatóit alkalmazta. Az együttműködő török exportáló gyártó vonatkozásában megállapított értékesítési, általános és igazgatási költségeket és az átlagos nyereségmutatókat kiegészítették a kérdéses exportáló gyártó exportált típusokra vonatkozó gyártási költségeivel az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
3.3.3. A rendes érték meghatározása az analóg országban
(50)
Miután Törökországot választották analóg országnak, a rendes értéket az együttműködő török gyártó telephelyein ellenőrzött adatok alapján számolták ki.
(51)
A török gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az érintett termék kínai exportáló gyártók által a Közösségbe exportált mennyiségéhez képest.
(52)
A független vásárlóknak történt nyereséges értékesítés arányának megállapítása végett megvizsgálták azt is, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. A török gyártónál folytatott ellenőrzés bizonyította, hogy az egységnyi költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesített mennyiség meghaladta a teljes értékesítési mennyiség 80 %-át. Ennélfogva a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, amelyet a szóban forgó típusú, a VI során előállított termékre vonatkozó összes belföldi értékesítés árának súlyozott átlagaként számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy az eladások nyereségesek vagy veszteségesek voltak-e. Továbbá, e hazai árakról megállapították, hogy általánosságban összhangban állnak egy másik jelentős török gyártó áraival, e kérdésben az információkhoz az analóg országban folytatott helyszíni ellenőrzés során jutottak.
3.4. Az exportár
3.4.1. Kínai Népköztársaság
(53)
Az exportáló gyártók a Közösségbe i. független vásárlók számára közvetlenül; ii. Közösségen kívüli, nem kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül; és iii. Közösségen kívüli, kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül végeztek exportértékesítéseket.
(54)
Azokban az esetekben, amikor a Közösségbe irányuló exportot közvetlenül értékesítették független vásárlóknak, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
(55)
Azokban az esetekben, amikor a Közösségbe irányuló exportot kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban azon árak alapján állapították meg, amelyeken a kapcsolódó kereskedelmi vállalatok az első független vásárlónak értékesítették a terméket.
(56)
Egy exportáló gyártó az érintett termék egyik tartozékát egy hongkongi kereskedelmi vállalaton keresztül értékesítette. A hongkongi kereskedelmi vállalat nem tudta elszámolásával bizonyítani, hogy a közösségi független vásárlókra vonatkozó bejelentett exportárakat ténylegesen megfizették. Továbbá nem lehetett a helyszínen egyeztetni a hongkongi kereskedő vásárlásait és a Közösségbe irányuló értékesítéseinek ellenőrzött számláit. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy súlyos kétségek merültek fel a Közösségbe irányuló, a kapcsolódó vállalaton keresztül bonyolított értékesítési adatainak helytállóságát illetően, valamint hogy ezeket az értékesítéseket nem fogják figyelembe venni a dömping ideiglenes kiszámításakor. A vállalat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen, azonban nem nyújtott be olyan bizonyítékot, ami változtatna az előzetes következtetéseken. Tekintettel a fentiekre, ezeket az exportügyleteket nem vették figyelembe, és az exportárat kizárólag a közvetlenül a közösségi független vásárlóknak történt értékesítések ára, vagy a KNK-n, illetve a Közösségen kívüli, nem kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül zajló értékesítések ára alapján állapították meg.
(57)
Egy exportáló gyártó nem értékesítette közvetlenül az érintett terméket. E vállalat az érintett terméket vagy kínai nem kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül, vagy egy kínai kapcsolódó kereskedelmi vállalaton keresztül értékesítette. Mivel a nem kapcsolódó feleken keresztül zajló értékesítések végső rendeltetését nem lehetett igazolni, ezeket az értékesítéseket ideiglenesen figyelmen kívül hagyták, és az exportárat kizárólag a kapcsolódó kereskedelmi vállalaton keresztül folytatott értékesítések alapján állapították meg, mivel e vállalat igazolni tudta értékesítések rendeltetését. A vállalatot ennek megfelelően tájékoztatták, továbbá lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. Az észrevételek nem változtattak ezen az előzetes következtetésen.
(58)
Amint az egyéni elbírálás elemzése során a (33) preambulumbekezdésben kifejtésre került, egy exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, illetve igazolni tényleges exporértékesítéseit. Ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján a vállalat valamennyi exportértékesítését figyelmen kívül hagyták, és a bejelentett árakat nem lehetett alkalmazni a Közösségbe irányuló, KNK-ból származó exportárak megállapítása végett. A vállalatot ennek megfelelően tájékoztatták, továbbá lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. Az észrevételek azonban nem változtattak a vizsgálat ténymegállapításain, továbbá mivel egyéb forrás nem állt rendelkezésre a vállalat Közösségbe irányuló exportjának megállapítása céljából, indokolt volt az összes exportra vonatkozó adatot figyelmen kívül hagyni, a dömpingkülönbözetet pedig a rendelkezésre álló tények alapján megállapítani (lásd a (65) preambulumbekezdést).
3.4.2. Ukrajna
(59)
Az egyetlen ukrán exportőr valamennyi exportját a Közösségen kívüli kapcsolódó vállalatán keresztül értékesítette. A kapcsolódó vállalat valamennyi, a Közösségen belül szabad forgalomba bocsátott áruk vonatkozásában ellátta az összes importtal kapcsolatos feladatot, ezért kapcsolódó importőrnek kell tekinteni. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban azon árak alapján állapították meg, amelyeken az importált termékek első viszonteladása történt egy független vásárlónak. E célból - annak érdekében, hogy megbízható exportárakat lehessen megállapítani - kiigazításokat hajtottak végre, figyelembe véve valamennyi költséget, beleértve a behozatal és a viszonteladás között keletkező vámokat és adókat, csakúgy mint a független együttműködő importőröknél rendszerint felhalmozódó hasznot.
3.5. Összehasonlítás
(60)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi árak alapján végezték.
(61)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban a rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Szükséges és indokolt esetben valamennyi vizsgált exportáló esetében figyelembe vették a fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltéréseit.
(62)
Ami a MET-ben nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó, az analóg ország termékein alapuló rendes értéket illeti, a vizsgálat megállapította, hogy a legtöbb esetben a török vasalódeszkák tartozéka az elektromos aljzat és a zsinórvezető, míg a kínai termékek többsége nem rendelkezik ilyen tartozékokkal. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében ennek megfelelő kiigazításra került sor a török árak vonatkozásában, annak érdekében, hogy kiküszöböljék az eltérés hatásait. Ezen felül a kereskedelmi szint tekintetében is eltéréseket állapítottak meg. Megállapítást nyert, hogy a török hazai piacon a vasalódeszkákat rendszerint közvetlenül a kiskereskedőknek értékesítik, ezért a megrendelési/szállítási mennyiségek nagymértékben elmaradnak a kínai exportértékesítéseket jellemző, importőrökön/kereskedőkön, vagy a nagy kiskereskedelmi hálózatok forgalmazó/árubeszerzési központjain keresztül zajló értékesítések mennyiségétől. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja értelmében ennek megfelelő kiigazításra került sor a török árak vonatkozásában, annak érdekében, hogy kiküszöböljék ezen eltérések hatásait.
3.6. Dömpingkülönbözet
3.6.1. Általános módszerek
(63)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. Meg kell jegyezni, hogy a MET-ben vagy IT-ben részesülőkön kívül egyik országban sem működtek együtt más exportáló gyártók.
(64)
A nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének meghatározása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból összehasonlították az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget a panasz, valamint azon információk alapján megállapított azonos importmennyiséggel, amelyek más, az érintett országokban ismert exportáló gyártóktól származtak, akik végül nem működtek együtt a vizsgálatban. Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék vonatkozásában nem állnak rendelkezésre pontos Eurostat-statisztikák.
(65)
Abban az esetben, ha az együttműködés szintje alacsony volt, azaz az együttműködő exportáló gyártók kivitele nem érte el az érintett termék teljes exportjának 80 %-át, helyénvalónak találták, hogy a többi exportáló gyártó dömpingkülönbözetét az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában megállapított legmagasabb dömpingkülönbözetnél magasabb szinten állapítsák meg. Ezért ezekben az esetekben a dömpingkülönbözetet olyan szinten állapították meg, amely megfelel a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő exportáló gyártó legnagyobb mennyiségben értékesített terméktípusa súlyozott átlagú dömpingkülönbözetének. Mindezt helyénvalónak találták, mivel indokolt volt az a feltételezés, hogy az együttműködés alacsony szintje a vizsgált ország azon nem együttműködő exportáló gyártóira jellemző, akik rendszerint nagyobb mértékben éltek a dömpinggel, mint bármely együttműködő exportáló gyártó. Ezen felül semmi sem mutatott arra, hogy bármely nem együttműködő vállalat kisebb mennyiségben élt volna a dömpinggel.
(66)
Abban az esetben, ha az együttműködés szintje magas volt, azaz az együttműködő exportáló gyártók kivitele elérte vagy meghaladta az érintett termék teljes exportjának 80 %-át, helyénvalónak találták, hogy a többi exportáló gyártó dömpingkülönbözetét az érintett ország együttműködő exportáló gyártói vonatkozásában megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg.
3.6.2. Dömpingkülönbözet
3.6.2.1. Kínai Népköztársaság
(67)
A panasz és azon információk alapján, amelyeket az együttműködő exportáló gyártók a vizsgálat kezdeti szakaszában bocsátottak rendelkezésre, ideiglenesen úgy határoztak, hogy az együttműködés szintje nem érte el a 80 %-ot. Ezért a (65) preambulumbekezdésben leírt módszer alkalmazására került sor az országos dömpingkülönbözet megállapításakor.
(68)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %,
-
összes többi vállalat: 38,1 %.
(69)
Az egyetlen, MET-ben részesülő kínai exportáló gyártó, azaz a Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd esetében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az exportértékesítésekre nem dömpingárakon került sor. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy előfordulhat, hogy a (44) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt az ideiglenes megállapításokat módosítani kell a végleges megállapítások céljából.
3.6.2.2. Ukrajna
(70)
A panasz és azon információk alapján, amelyeket az együttműködő exportáló gyártók a vizsgálat kezdeti szakaszában bocsátottak rendelkezésre, ideiglenesen úgy határoztak, hogy Ukrajna esetében az együttműködés szintje meghaladta a 80 %-ot. Minden jel arra mutat, hogy az Eurogold Industries Ltd az egyetlen ukrán, vasalódeszkát exportáló gyártó, és nincsenek arra utaló jelek, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan megtagadta volna az együttműködést. Ezért a (66) preambulumbekezdésben leírt módszer alkalmazására került sor az összes többi ukrán, az érintett terméket exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapításakor.
(71)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %,
-
összes többi vállalat: 17,3 %.
4. A KÁR
4.1. A közösségi termelés
(72)
A vizsgálat ideiglenes megállapításai értelmében a Közösségen belül a hasonló termék gyártásával legalább 30 kis- és középvállalkozás (KKV) foglalkozik. A közösségi termelés elsősorban Olaszországban, Lengyelországban és az Egyesült Királyságban zajlik.
(73)
Noha a közösségi piacon számos gyártó van jelen, az eloszlás meglehetősen egyenetlen, amit az a tény is alátámaszt, hogy az öt legjelentősebb gyártó termelése meghaladja a Közösség becslések szerinti teljes termelésének az 50 %-át. Az összes fent említett vállalat termelése képezi a teljes közösségi termelést.
4.2. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(74)
A panaszt a hasonló termék teljes ismert közösségi termelésének jelentős részét, ez esetben több mint 40 %-át képviselő három közösségi gyártó nyújtotta be.
(75)
A panaszosok és egy további közösségi gyártó teljes mértékben együttműködtek a vizsgálatban (lásd még a (9) preambulumbekezdést). E négy vállalat a hasonló termék teljes ismert közösségi termelésének több mint 45 %-át képviseli. E közösségi gyártók egyike a VI alatt importált a KNK-ból. Az importtevékenység azonban nem tartozott e vállalat fő üzleti tevékenységei közé, és úgy tekintették, hogy erre az importra az alacsony árú dömpingelt behozatalra való reakcióként került sor, elsősorban azért, hogy a vállalat a termékskála alsó része vonatkozásában megőrizhesse versenyképességét. Ezért nem tekinthető indokoltnak e gyártó kizárása a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából.
(76)
Ebből adódóan arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a (75) preambulumbekezdésben említett négy közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot. A továbbiakban e gyártókra „közösségi gazdasági ágazatként” hivatkozunk.
4.3. A közösségi fogyasztás
(77)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék vonatkozásában nem állnak rendelkezésre pontos Eurostat-statisztikák. Továbbá, semmi sem utal arra, hogy a KNK-n és Ukrajnán (az érintett országok) kívül más országokból is jelentős mennyiségben kerülne sor vasalódeszka behozatalára. A közösségi fogyasztást ezért az alábbi adatok alapján állapították meg:
-
a közösségi gazdasági ágazat által gyártott, a Közösségben értékesített hasonló termék mennyisége,
-
az egyéb ismert közösségi gyártók által gyártott, a Közösségben értékesített hasonló termék mennyisége,
-
az érintett termék együttműködő kínai és ukrán exportáló gyártóktól származó, Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége,
-
az érintett termék egyéb ismert kínai exportáló gyártóktól származó, Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége.
Ezen az alapon a közösségi fogyasztás az alábbiak szerint alakult:
2002
2003
2004
VI
Fogyasztás (darabszám)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index: 2002 = 100
100
102
108
128
Forrás: a közösségi gazdasági ágazatnak és az együttműködő kínai és ukrán exportáló gyártóknak a kérdőívre adott válaszai, egyéb közösségi gyártóktól és egyéb kínai exportáló gyártóktól begyűjtött információk.
(78)
A vasalódeszkák közösségi fogyasztása 2002 és a VI között 28 %-kal emelkedett, a fogyasztás a 2004 és a VI közötti időszakban fokozódott a legnagyobb mértékben. Az általánosan megfigyelt folyamatos növekedés elsősorban az új tagállamokban tapasztalt növekvő fogyasztásnak tudható be, ugyanakkor a VI-t jellemző növekedés részben a KNK-ból és Ukrajnából alacsony árakon beáramló import növekvő mennyiségének köszönhető, amelyet néhány hagyományokkal rendelkező közösségi gyártó bonyolított, akik készleteik bővítése érdekében a gyártással szemben előnyben részesítették a behozatalt.
4.4. Behozatal az érintett országokból
4.4.1. Az érintett dömpingelt behozatal hatásainak összesített értékelése
(79)
A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk előírja, hogy a két vagy több, dömpingellenes vizsgálatoknak egy időben alávetett országból érkező behozatal hatásait csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország kivitelének mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(80)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyik kínai exportáló gyártó esetében a behozatal nem bizonyult dömpingeltnek. Ezért e behozatalt nem tekintették dömpingelt behozatalnak.
(81)
Az egyes érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladták a minimális értéket. Ezen felül a szóban forgó országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében.
(82)
A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingelt importból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt importból származó termékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve a közösségi gazdasági ágazat által gyártott/értékesített vasalódeszkák származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket.
(83)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az összesített értékelés követelményei ebben az esetben nem teljesültek, mivel a KNK-ból, illetve az Ukrajnából származó behozatal az árak és a piaci magatartás tekintetében alapvető különbségeket mutat.
(84)
Az árak tekintetében meg kell jegyezni, hogy a két ország árszintje között fennálló abszolút különbség nem releváns az összesített értékelés tekintetében. Ezt számos tényező, például az eltérő termékösszetétel is magyarázhatja. Ami releváns ebből a szempontból, az árak alakulása a figyelembe vett időszakban, ez pedig a két ország tekintetében hasonló volt. A kínai termékek átlagos importára 27 %-kal, míg az ukrán termékeké 12 %-kal nőtt a 2002 (Ukrajna esetében 2003) és a VI között eltelt időszakban.
(85)
A piaci viselkedést illetően, amint azt a (82) preambulumbekezdés is említi, nem állapítottak meg jelentős különbségeket a termék jellemzői, a forgalmazás stb. tekintetében.
(86)
A fentiek alapján ideiglenesen úgy határoztak, hogy az összesített értékelés minden követelménye teljesült, és ennek megfelelően az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait a kár elemzése céljából együttesen kell értékelni.
4.4.2. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
2002
2003
2004
VI
Behozatal (darabszám)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index: 2002 = 100
100
199
554
956
Forrás: az együttműködő kínai és ukrán exportáló gyártóknak a kérdőívre adott válaszai, egyéb kínai gyártóktól begyűjtött információk.
(87)
Az érintett termék behozatalának mennyisége jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A VI folyamán az import 2002 óta 850 %-kal nőtt.
(88)
Meg kell említeni, hogy 2002-ben Ukrajnából nem került sor importra. Az egyetlen ukrán vasalódeszka-gyártó 2003-ban kezdte meg működését. Az Ukrajnából származó import 2004-ben jelentős mértékben, több mint 400 %-kal nőtt.
2002
2003
2004
VI
Átlagos importár (euro/darab)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index: 2002 = 100
100
125
129
133
Forrás: az együttműködő kínai és ukrán exportáló gyártóknak a kérdőívre adott válaszai.
(89)
A figyelembe vett időszakban az átlagos importár végig emelkedett. Ennek ellenére jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat átlagos árai alatt maradt (lásd a vonatkozó táblázatot és a (99) preambulumbekezdést). A VI során az átlagos importár több mint 40 %-kal alacsonyabb volt mint a közösségi gazdasági ágazat átlagos árai.
(90)
Az átlagos importárak növekedése az alábbi tényezőknek tudható be:
KNK exportőrei jelentős mértékben a piac középső és felső szegmensébe kezdték pozicionálni magukat. Amint az a (78) preambulumbekezdésből is kitűnt, egyes hagyományos közösségi gyártók jelentősen csökkentették vagy felszámolták termelésüket a Közösségben és az érintett országokból kezdtek importálni. Ezeknek a társaságoknak a többsége a közép- és felsőkategóriás termékekben érdekelt.
A kínai exportáló gyártók többsége nemrégiben jelent meg a vasalódeszkák piacán, és nem meglepő, ha helyzetük megszilárdulásával az árak bizonyos mértékű emelkedését tapasztaljuk.
2004-ben hirtelen megemelkedett Ukrajna részesedése az importból. Mivel a tőlük behozott termékek átlagos árszínvonala a KNK-ból származó behozatalé fölött van, az árszínvonaluk összességében magasabb.
2002
2003
2004
VI
Piaci részesedés
6 %
13 %
33 %
48 %
Index: 2002 = 100
100
196
515
747
Forrás: az együttműködő kínai és ukrán exportáló gyártóknak a kérdőívre adott válaszai, egyéb kínai gyártóktól begyűjtött információk.
(91)
Az érintett országokból származó dömpingelt import piaci részesedése drámai mértékben megnőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a piaci részesedés 2003 és 2004 között majdnem megháromszorozódott, amikor az Ukrajnából származó import ellepte a közösségi piacot és a VI folyamán végig meredeken emelkedett, mégpedig olyan mértékben, hogy a piac csaknem felét megszerezték.
4.4.3. Alákínálás
(92)
Az alákínálás elemzésének céljából az együttműködő exportáló gyártók importárait összehasonlították a közösségi gazdasági ágazat áraival az egyes hasonló terméktípusoknak a VI során érvényes árának súlyozott átlaga alapján. A közösségi gazdasági ágazat árait gyártelepi szintre igazították, és azokat adott esetben a vámmal növelt, CIF közösségi határparitásos importárakkal vetették össze. Az árak összehasonlítását azonos kereskedelmi szinten, szükség esetén megfelelően kiigazítva, és a visszatérítések, árengedmények levonásával végezték el.
(93)
Az együttműködő exportáló gyártók árai alapján az egyes országonként tapasztalt alákínálási különbözetek a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alábbiak:
Ország
Alákínálás
KNK
30,8 % - 45,5 %
Ukrajna
6,6 %
4.5. A közösségi gazdasági ágazat helyzete
4.5.1. Előzetes megjegyzések
(94)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót. Ezeket a tényezőket alapos elemzésnek vetették alá a panaszosok és egy másik teljes mértékben együttműködő gyártót, azaz a közösségi gazdasági ágazatot illetően.
4.5.2. A hátrány mutatói
2002
2003
2004
VI
Termelés (darab)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacitás (darab)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Kapacitáskihasználás
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(95)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelése 22 %-kal csökkent. A kapacitás VI során tapasztalt csekély növekedésének az volt az oka, hogy az egyik közösségi gyártó az EU bővítését követően megnövekedett fogyasztást kihasználandó kapacitásbővítést hajtott végre. Sajnálatos módon a fogyasztás növekedése csupán az import számára jelentett hasznot. Ennek következtében a VI során a kapacitáskihasználás a termelésnél nagyobb mértékben csökkent.
2002
2003
2004
VI
Készletek (darab)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(96)
A készletek 2002 és a VI között összességükben növekedtek. Bár a 2004-ben tapasztalt csúcseredményt bizonyos mértékben minden valószínűséggel befolyásolták a vevők részére még le nem szállított, de lezárt megrendelések, az összességében emelkedő tendencia egyértelmű.
2002
2003
2004
VI
Értékesítések az EK-ban (darab)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Piaci részesedés
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Eladási ár (euro/darab)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(97)
A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat csökkenő mértékben értékesített, és a VI alatt az értékesítés az eredeti mennyiség 79 %-ára esett vissza. Ez a csökkenő tendencia különösen aggasztó, ha azt a növekvő közösségi fogyasztással összevetve vizsgáljuk. 2002 és a VI között a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 39 %-át veszítette el.
(98)
A közösségi gazdasági ágazat növekedése nem volt megfigyelhető. A közösségi gazdasági ágazatnak nemcsak nem származott haszna a piac növekedéséből, azaz a megnövekedett közösségi fogyasztásból, hanem a figyelembe vett időszakban még 21 %-ot veszített is értékesítési mennyiségéből.
(99)
A közösségi gazdasági ágazat saját termelésében az átlagos darabár az első három évben jelentősen - 14 %-kal - csökkent. A legalacsonyabb szintet 2004-ben érte el és a VI során ez nem is változott.
2002
2003
2004
VI
Adózás előtti haszonkulcs
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(100)
A figyelembe vett időszak során romlott a közösségi gazdasági ágazat nyereségességi mutatója. A VI során a haszonkulcs 40 %-kal volt alacsonyabb, mint 2002-ben. A VI során a 2004-hez viszonyítva tapasztalt nyilvánvaló javulást valójában azzal érték el, hogy csökkentették egyes vállalatok vezetőinek javadalmazását. A javadalmazások csökkentésének jelentős hatása volt a vállalatok haszonkulcsára. Ugyanakkor a bruttó nyereség összességében folyamatosan csökkent a VI során, és a 2002. évi szint 65 %-ára esett vissza. Nyilvánvaló tehát, hogy az adózás előtti teljes nettó nyereség növekedése mesterséges és nem tartható fenn.
2002
2003
2004
VI
Beruházás (euro)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
A beruházások megtérülése
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Pénzforgalom (euro)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(101)
A beruházások jelentősen csökkentek az érintett időszakban, és a VI során a 2002. évi szint felét sem érték el. Ráadásul a beruházások nagyobb része a szükséges állománypótló és felújítási beruházásokból állt. A 2004. évi beruházások egy része az EU bővítése nyomán kialakuló új lehetőségekre való felkészüléshez kapcsolódott. Az azonban fentebb is látható, hogy a megnövekedett fogyasztás forrása teljes mértékben az érintett országokból származó behozatal volt.
(102)
A beruházások megtérülése, amit a közösségi gazdasági ágazat nettó nyeresége és a beruházásainak nettó könyv szerinti értékének viszonyaként fejeznek ki, követte a beruházások és a haszonkulcsok alakulását. A nettó eszközállomány látszólag magas szintjét illetően meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazatot alkotó vállalatok legtöbbjét legalább harminc évvel ezelőtt alapították és eszközállományuk java már jelentős mértékű értékcsökkenést szenvedett el. 2004-ben azonban, amikor egyes beruházások megvalósultak és amikor a haszonkulcsok a közösségi gazdasági ágazat tényleges teljesítményét mutatták (és nem csupán a VI során mesterségesen megnövelt nyereséget), a beruházások megtérülése 63 százalékponttal esett vissza. Ez is azt bizonyítja, hogy a közösségi gyártók nem képesek tőkéhez jutni, különösen amiatt, hogy csökken az értékesített mennyiség és alacsonyak az eladási árak.
(103)
A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalma ingadozó volt. A 2003. évi javulást 2004-ben egy váratlan esés követte. A VI során tapasztalt fellendülés illeszkedik a nyereségesség fokozását célzó és fentebb a (100) preambulumbekezdésben vázolt intézkedések közé. Összességében azonban a pénzforgalom hanyatlott az érintett időszakban.
2002
2003
2004
VI
Foglalkoztatás
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Munkaerőköltség (euro)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség (euro)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Termelékenység dolgozónként (darab/év)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(104)
A hasonló termék előállításában érintett közösségi gazdasági ágazat alkalmazottainak száma 2002 és a VI között 33 %-kal csökkent. A dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség, amely a béreket is tükrözi, jobbára változatlan maradt, a 2004. évi átmeneti csökkenést a VI-ben tapasztalt valamelyes növekedés ellensúlyozta.
(105)
A termelési költségek csökkentésére, a munkaerő létszámának ésszerűsítésére és csökkentésére tett erőfeszítések növelték az egy dolgozóra vetített termelést (a figyelembe vett időszakban ez 19 %-os emelkedést jelentett). A közösségi gazdasági ágazat fentebb ismertetett pénzügyi mutatói folytán azonban a termelékenység emelkedése képtelen volt ellensúlyozni az értékesített mennyiség és az árszínvonal csökkenését.
4.5.3. A dömping mértéke, a korábbi dömpingelt vagy szubvencionált behozatal hatásaiból való felépülés
(106)
A dömpingkülönbözet tényleges nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása - figyelembe véve az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait - nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(107)
Emellett semmi nem utalt arra, hogy a VI során a közösségi gazdasági ágazat kezdett volna felépülni a korábbi dömpingelt vagy szubvencionált behozatal hatásaiból.
4.6. A hátrányra vonatkozó következtetés
(108)
Az érintett időszakban a KNK-ból és Ukrajnából származó alacsony árú dömpingelt behozatal drámai mértékben emelkedett. A figyelembe vett időszak során az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége több mint 850 %-kal növekedett. A piaci részesedés tekintetében az import ugyanebben az időszakban több mint 40 százalékpontot szerzett meg a közösségi vasalódeszka-piacból.
(109)
A közösségi gazdasági ágazat szintjén értelmezett gazdasági mutatók elemzése rávilágított arra, hogy a hátrány elsősorban az értékesített mennyiség, az eladási ár és a piaci részesedés visszaesésében öltött testet. Ez a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére, a termelés volumenére és a foglalkoztatásra is közvetlenül negatívan hatott. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene több mint 20 %-kal csökkent a közösségi piacon, a piaci részesedés 15 százalékponttal esett vissza, és a foglalkoztatás több mint 30 %-kal lett alacsonyabb. A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árai 14 %-kal csökkentek, és az egyedi árak az elképzelhető legalacsonyabb szintjükre csökkentek. A pénzügyi mutatók azt erősítik meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat már nincs abban a helyzetben, hogy veszteségek nélkül csökkenthetné árszintjét, mely veszteségeket a KKV-k tevékenységük feladása nélkül képtelenek néhány hónapnál hosszabb ideig elviselni.
(110)
Mindezen tényezők figyelembevételével átmenetileg úgy kell tekinteni, hogy a közösségi gazdasági ágazat elszenvedte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében említett jelentős hátrányt.
5. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(111)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy vajon a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős hátrányt az érintett terméknek az érintett országokból származó dömpingelt importja okozta-e. Annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott hátrányokat ne a dömpingelt import számlájára írják, megvizsgálták azokat a dömpingelt importon kívüli ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak hátrányt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak.
5.2. A dömpingelt import hatásai
(112)
Elsőként arra emlékeztetünk, hogy a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett országokból behozott vasalódeszkák közvetlen versenyben állnak a közösségi gazdasági ágazat által előállított és értékesített vasalódeszkákkal, mivel alapvető jellemzőiket tekintve azonosak, a fogyasztó szempontjából felcserélhetők és ugyanazokon a csatornákon keresztül forgalmazzák őket.
(113)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyiségének jelentős növekedése (több mint 850 %) egybeesett a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. Ez a romlás magában foglalta egyebek között a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek és árszínvonalának ugyanabban az időszakban bekövetkezett visszaesését.
(114)
A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal piaci részesedése 42 százalékponttal nőtt, miközben a közösségi gazdasági ágazat elvesztette a piac 15 %-át. Emlékeztetni kell arra, hogy a 2002 és a VI között a közösségi fogyasztás több mint 20 %-kal nőtt.
(115)
A dömpingelt behozatal árait igen jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá pozicionálták, így joggal jelenthető ki, hogy a dömpingelt behozatal a felelős az árak leszorításáért, amelynek következtében romlott a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete. Ráadásul a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes fokozni kapacitáskihasználását, ami pedig minden bizonnyal bekövetkezhetett volna, tekintettel a fogyasztásnak az érintett időszakban tapasztalt emelkedésére.
(116)
Tekintettel az egyfelől a jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá pozicionált dömpingelt behozatal megugrása, másfelől a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseiben és termelési mennyiségében bekövetkezett veszteség között egyértelműen megállapított időbeli egybeesésre, a Bizottság arra az ideiglenes megállapításra jutott, hogy a dömpingelt behozatal meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat hátrányos helyzetének létrejöttében.
5.3. Egyéb tényezők hatásai
5.3.1. A panaszt támogató egyéb közösségi gyártók teljesítménye
(117)
A panaszt a vasalódeszkák közösségi gazdasági ágazatához nem tartozó tizenöt közösségi gyártó támogatta. Ezek a vállalatok nem kívántak teljes mértékben együttműködni a vizsgálatban, ugyanakkor bizonyos adatokat átadtak termelésükkel, kapacitásukkal és kapacitáskihasználásukkal, értékesítési mennyiségeikkel, piaci részesedésükkel és alkalmazottaikkal kapcsolatban. Ezek a vállalatok együttesen hozzávetőlegesen 30 %-ot képviselnek a Közösség ismert termeléséből. Meg kell említeni, hogy ezen vállalatok egyike sem importált jelentős mennyiségben az érintett termékből.
(118)
A tizenöt vállalat helyzetét megvizsgálták és összevetették a közösségi gazdasági ágazat helyzetével.
2002
2003
2004
VI
Termelés (darab)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacitás (darab)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Kapacitáskihasználás
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Foglalkoztatás
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Ezen gyártók termelése 2003-ban 19 %-kal nőtt, majd 2004-ben az eredeti szintre csökkent, és a VI során 13 %-kal esett vissza. A kapacitás 2004. évi növekedése az EU bővítését követően megerősödött értékesítési várakozásoknak tudható be. A megnövekedett kapacitás következtében a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban a termelésnél nagyobb mértékben csökkent. A foglalkoztatás a termeléssel összhangban alakult, vagyis 2003-ban fokozódott, 2004-ben eredeti szintjére tért vissza, és a VI során hirtelen visszaesett.
2002
2003
2004
VI
Értékesítések az EK-ban (darab)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Piaci részesedés
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
A 2003. évi időleges javulást követően a tizenöt vállalat értékesítései és piaci részesedése meredeken visszaestek. Ez a fejlemény egyértelműen egybeesik az érintett országokból származó dömpingelt behozatalnak a közösségi piacon megfigyelt hirtelen felívelésével. Emlékeztetni kell arra, hogy behozataluk 2004-ben majdnem megháromszorozódott, piaci részesedésük ugyanabban az évben pedig 20 százalékponttal emelkedett. Az sem feledhető, hogy a figyelembe vett időszak során a vasalódeszkák közösségi fogyasztása is emelkedett.
(121)
A fentiek figyelembevételével levonható a következtetés, hogy a panaszt támogató tizenöt közösségi vasalódeszka-gyártó helyzete a közösségi gazdasági ágazatéval azonos módon romlott. Ezek a vállalatok ezért nem okozhattak hátrányt a közösségi gazdasági ágazatnak.
5.3.2. Más ismert közösségi gyártók teljesítménye
(122)
Amint a (8) preambulumbekezdésből kitűnik, két másik közösségi gyártó rendelkezésre bocsátott bizonyos információkat, azonban a panaszt nem támogatta. Ezenkívül két másik ismert közösségi gyártó is támogatta a panaszt, a vizsgálattal azonban nem működött együtt, és egy korábbi gyártó pedig bizonyos információkat szolgáltatott egykori gyártási tevékenységéről. Ezek a vállalatok mind jelentős mennyiségben importáltak az érintett termékből. Az ezekre a vállalatokra vonatkozó adatok az alábbi tendenciákat mutatják (titokvédelmi megfontolásokból a tényleges adatok nem tárhatók fel).
2002
2003
2004
VI
A közösségi termelésből származó értékesítések az EK-ban
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Piaci részesedés
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Az ezen közösségi gyártók által előállított vasalódeszkák értékesítései a figyelembe vett időszakban 71 %-kal csökkentek. Piaci részesedésük még jelentősebb mértékben, 77 %-kal csökkent, ami annak tudható be, hogy ugyanebben az időszakban a piac bővült.
(124)
Amint arra a fenti (78) preambulumbekezdés már emlékeztetett, 2004-ben és a VI során egyes hagyományos közösségi vasalódeszka-gyártók jelentősen csökkentették gyártási tevékenységüket a Közösségben, vagy teljesen fel is hagytak vele, és tömeges behozatalba kezdtek az érintett országokból. Ezek közül a vállalatok közül ugyanakkor többet már nem is lehet közösségi gyártónak tekinteni, mivel termelőhelyeiket a VI során be is zárták.
(125)
A fentiek figyelembevételével tehát levonható a következtetés, hogy a közösségi gyártóknak e csoportja is hasonló helyzetben volt, mint a közösségi gazdasági ágazat, és gyártói tevékenységük nem okozott hátrányt a közösségi gazdasági ágazatnak.
5.3.3. A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye
2002
2003
2004
VI
Az EK-beli termelésből származó exportértékesítés (darab)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Export eladási ár (euro/darab)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(126)
A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt. Mennyiségi téren visszaesés nem volt tapasztalható. Az eladási árak 2003. évi 15 %-os esését 2004-ben sikerült visszafordítani, és a VI során kiegyensúlyozott maradt az exportár. Meg kell említeni, hogy az export eladási árak jelentősen magasabbak, mint a közösségi eladási árak és az exportértékesítés mennyisége a közösségi gazdasági ágazat termelésének mindössze 10 %-át képviseli.
(127)
E tekintetben levonható a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá a jelentős hátrány elszenvedéséhez.
5.3.4. A KNK-ból származó, nem dömpingelt árú behozatal
(128)
Meg kell említeni, hogy az egyik kínai exportáló gyártó esetében megállapították, hogy termékét nem dömpingelt áron értékesítette, ezért az érintett országokból származó dömpingelt importról és annak a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásáról folytatott vizsgálatot nem terjesztették ki rá. Emiatt megvizsgálták azt is, hogy az ezen vállalat által behozott termék megszakíthatta-e a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért hátrány közötti oksági kapcsolatot.
(129)
A vizsgálat azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszakban a KNK-ból származó és nem dömpingelt áron értékesített behozatal mennyisége 467 %-kal nőtt, míg az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége 856 %-os növekedést mutatott. Abszolút számokban kifejezve az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége több mint ötszörösen múlta felül a nem dömpingelt behozatalét. A KNK-ból származó nem dömpingelt behozatal piaci részesedése 343 %-kal nőtt, a dömpingelt behozatalé ugyanebben az időszakban 647 %-kal emelkedett. A nem dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban növekedett, és abszolút értékben jelentősen a dömpingelt behozatal átlagára fölött maradt, noha a közösségi gazdasági ágazat átlagárát nem lépte túl.
(130)
A fentiekre való tekintettel levonható az az ideiglenes következtetés, hogy a KNK-ból származó és nem dömpingelt áron értékesített behozatal nem tekinthető alkalmasnak a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért hátrány közötti oksági kapcsolat megszakítására.
5.3.5. Más harmadik országokból származó behozatal
(131)
A felek némelyike azzal érvelt, hogy a Törökországból származó behozatal a vélekedések szerint a KNK áraihoz hasonló árakon és folyamatosan növekvő mennyiségben jut be a közösségi piacra, hátrányt okozva a közösségi gazdasági ágazatnak.
(132)
Megjegyzendő, hogy a vizsgálat azonban ezeket a vélekedéseket nem erősítette meg. A vizsgálat során a Törökországból érkező behozatallal kapcsolatos bizonyítékokat nem nyújtottak be. Sőt, a fenti (10) preambulumbekezdésben említett együttműködő török vasalódeszka-gyártó nem értékesítette a hasonló terméket a Közösségben. Emellett a vizsgálat során nem állapították meg más behozatali források meglétét.
(133)
A fent említett megállapításokat illetően a Törökországból származó behozatalra vonatkozó állítást elutasították, és megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem okoz lényeges hátrányt a közösségi gazdasági ágazatnak.
5.3.6. A hátrány oka maga a Közösség
(134)
Egyes érintett felek úgy érveltek, hogy a hátrány oka maga a Közösség, mivel a közösségi gazdasági ágazat nem reagált a forgalmazási és fogyasztási szerkezet változásaira, sem a vasalódeszkák előállítását érintő technológiai fejleményekre. Emellett azt az állítást is megfogalmazták, hogy az önmagának okozott hátrányhoz azzal is hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat, hogy maga is importált kínai vasalódeszkákat.
(135)
A Közösségben gyártott vasalódeszkákat rendszerint nagykereskedőkön keresztül forgalmazzák, vagy legtöbbször közvetlenül kiskereskedőknek, vagy értékesítési központjaiknak szállítják le. Az importált vasalódeszkákat rendszerint importőrökön, illetve nagykereskedőkön, vagy a nagy kiskereskedelmi láncok értékesítési, illetve ellátási központjain keresztül forgalmazzák. A két forgalmazási csatorna aránya az import esetében eltérő az egyes exportáló gyártók vonatkozásában. Mindkettőben részt vehetnek ügynökök is. Ez a forgalmazási szerkezet már évek óta létezik, és semmilyen jelentős vagy váratlan változás nem észlelhető benne. A közösségi gazdasági ágazat hagyományosan ellátja a kiskereskedőket és a nagy kiskereskedelmi láncokat. Emiatt a kiskereskedelmi láncokon keresztül eladott vasalódeszkák részesedésének növekedését önmagában nem tarthatjuk hátrányt okozónak. A fogyasztási szerkezetben jelentős változásokat nem lehet kimutatni.
(136)
A gyártási folyamat, illetve technológia vonatkozásában azzal érveltek, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelése magas fokú automatizáltsága miatt nem tud reagálni a fogyasztók/kiskereskedők különleges igényeire. Elsőként azt kell leszögezni, hogy az automatizálás nélkül a közösségi gazdasági ágazat bizonyosan nem versenyezhet a rendkívül olcsó energia-, nyersanyag- és munkaerőköltségek előnyeit élvező országokból behozott termékekkel. Másodszor, az automatizált termelés teszi lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára a kiemelkedő minőség és a rövid átfutási idők garantálását, amit viszont komparatív előnynek tekintenek a fogyasztók. Végül pedig nem merült fel olyan bizonyíték, amely szerint a közösségi gazdasági ágazat nem képes kielégíteni a fogyasztók, illetve a kiskereskedők formatervezéssel és innovációval kapcsolatos konkrét elvárásait.
(137)
A közösségi gazdasági ágazat által importált kínai vasalódeszkákkal kapcsolatban a vizsgálat azt derítette ki, hogy a VI során ezek mennyisége jelentéktelen volt. Mindez csak a közösségi gazdasági ágazat önvédelmi lépése volt az alacsony árfekvésű dömpingelt import áradatával szemben. Az így behozott termékek viszonteladására mindenesetre hátrányt nem okozó árakon került sor a Közösségben. Következésképpen ez a behozatal a közösségi gazdasági ágazat számára nem okozhatott hátrányt.
(138)
A fentiekre való tekintettel az érvelést elutasították, és megállapítást nyert, hogy a hátrányt nem a Közösség okozta saját magának.
5.4. Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(139)
Igazolódott, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős hátrányt - amelyet különösen az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és az egységenkénti eladási árnak a pénzügyi helyzet romlását eredményező csökkenése jellemez - az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a KNK-ból származó, nem dömpingelt áron értékesített behozatal minden bizonnyal hozzájárult a közösségi gyártók teljesítményének romlásához, a behozatal alakulása, mennyisége, piaci részesedése és árszintje nem szakította meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatnak hátrányt okozó helyzet közötti ok-okozati összefüggést.
(140)
A fenti elemzés fényében, amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt import hátrányos hatását, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem módosítják azt a tényt, hogy a megállapított hátrány a dömpingelt behozatalnak tudható be.
(141)
Ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős hátrányt okozott a közösségi gazdasági ágazat számára.
6. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
6.1. Általános megjegyzések
(142)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a hátrányt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő indok, amely arra engedne következtetni, hogy az adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes a közösségi érdekkel. E célból, és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mérlegelték a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett összes félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadják el az intézkedéseket.
6.2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(143)
A hátrányok vizsgálata nyilvánvalóvá tette, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak sérelmet okozott a dömpingelt behozatal. A dömpingelt behozatal mennyiségének elmúlt években tapasztalt nagymértékű növekedése jelentősen leszorította a nagy- és kiskereskedelmi árakat, vagyis azon a szinten gyakorolt nyomást, ahol az importált és a Közösségben gyártott vasalódeszkák egymással versenyeznek. A közösségi gazdasági ágazat nincs abban a helyzetben, hogy még lejjebb vigye eladási árait, mivel ez a gyártási költségek alatti áron történő értékesítéshez vezetne. Ennélfogva, és annak figyelembevételével, hogy a vasalódeszkák piacát az árak alapján a kiskereskedelmi láncok határozzák meg, a közösségi gazdasági ágazat számára egyre nehezebb az új megrendelések megszerzése. Emlékeztetni kell arra, hogy egyes hagyományos gyártók már leállították termelésüket és jelenleg az érintett termék importőreként/nagykereskedőjeként működnek.
(144)
Ebben az összefüggésben az intézkedések bevezetése nélkül a közösségi gazdasági ágazat helyzete még tovább romlana, és a vasalódeszkák gyártása minden valószínűség szerint rövid időn belül megszűnne a Közösségben. A foglalkoztatottságra gyakorolt negatív hatások a Közösség egy földrajzi térségében jelentkeznének, mivel több gyártó, illetve azok alkatrész-beszállítói is ott helyezkednek el. Másrészt viszont az intézkedések várhatóan gátat szabnak az érintett országokból származó dömpingelt behozatal további jelentős növekedésének, ami lehetővé tenné, hogy a közösségi gazdasági ágazat legalábbis megőrizze jelenlegi piaci pozícióját. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése csak a közösségi gazdasági ágazat közvetlen kárára lehetséges.
(145)
A dömpingellenes vámok az érintett országokból behozott vasalódeszkákra való kivetetését követően számítani lehet arra, hogy a forgalmazók és a kiskereskedelmi láncok beszerzési forrásaikat - legalábbis részben - sokkal inkább a közösségi gyártókhoz helyeznék át. Az intézkedések bevezetése és ezzel egyidejűleg az importárak nem dömpingelt szintre történő visszaállítása esetén a közösségi gazdasági ágazat tisztességes körülmények között, saját előnyei alapján versenyezhetne a behozott termékekkel.
(146)
Az intézkedések bevezetése ezért egyértelmű érdeke a közösségi gazdasági ágazatnak és a panaszt aktívan támogató közösségi gyártóknak, de azoknak a közösségi gyártóknak is, akik a panaszt nem támogatták teljeskörűen
6.3. A fogyasztók érdekei
(147)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtották be észrevételeiket. Mindemellett megvizsgálták az intézkedéseknek a fogyasztókra gyakorolt lehetséges hatásait.
(148)
A hatások vizsgálata során az alábbiakat vették figyelembe:
-
az importőrök/nagykereskedők és a forgalmazók/kiskereskedők rendszerint maguk végzik a fogyasztók részére történő forgalmazást. Költségeik fedezésére, és bizonyos nyereség elérése érdekében mindegyik lépcsőben alkalmaznak árrést vagy haszonkulcsot. A haszonkulcs jelentős mértékben különbözhet az egyik vagy másik gazdasági szereplőnél, átlagban azonban jelentős szintű, bár úgy tűnik, hogy a kiskereskedők árrése magasabb az importőrökénél. Egy vasalódeszka átlagos kiskereskedelmi ára 35 euro körül van, ezzel szemben a VI során a Közösség határán feljegyzett dömpingelt behozatali ár (a szállítási költségeket is beleszámítva) 6,53 euro. Emiatt még az importőröknél és a kiskereskedőknél felmerülő további költségek beszámításával is jelentős a rés a behozatali és a kiskereskedelmi árak között,
-
a legpesszimistább forgatókönyv szerint is, amelyben a dömpingellenes intézkedések terhe egyenletesen oszlana meg az importőrök, a kiskereskedők és a fogyasztók között, azaz mindegyikükre az egyharmada jutna, a fogyasztónak nem egészen féleurós ártöbbletet kellene kifizetnie a vasalódeszkáért, ami egy legalább ötéves élettartamú tartós fogyasztási cikk. Ezt az előző bekezdésben megadott 500 % körüli teljes árréssel kell összevetni,
-
helyénvaló felhívni a figyelmet, hogy a fogyasztónak láthatóan nem származott előnye az utóbbi időben alacsony áron beáramló importból, mivel a kiskereskedelmi árak nem kezdtek esni az alacsony importárakra reagálva. Ennélfogva nincs ok azt feltételezni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése esetén a kiskereskedelmi árak megváltoznának.
(149)
A fentiekre való tekintettel a dömpingellenes intézkedések nagy valószínűséggel elhanyagolható pénzügyi kihatással lennének a vasalódeszkák fogyasztóira nézve. Másrészt viszont ha nem vetik ki a dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gyártás minden valószínűség szerint megszűnne, és a fogyasztók számára elérhető termékfajták választéka szűkülne.
(150)
Emiatt ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések kivetése vélhetően nem áll ellentétben a vasalódeszkák közösségi fogyasztóinak érdekével.
6.4. A forgalmazók/kiskereskedők érdeke
(151)
A forgalmazók/kiskereskedők, illetve szervezeteik a vizsgálat ebben a szakaszában nem nyújtották be észrevételeiket. Köztudott ugyanakkor, hogy vasalódeszkát jelenleg főként a nagy kiskereskedelmi láncok, vagyis az óriás szupermarketek árusítanak. Emiatt több mint valószínű, hogy az érintett termék forgalmazói, illetve kiskereskedői többsége esetében az érintett termék forgalmuk elenyésző részét adja csupán. Erre való tekintettel, és számításba véve azt a magas árrést, amit általában alkalmazni szoktak (lásd a (148) preambulumbekezdést), azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy az intézkedéseknek vélhetően nem lenne jelentős negatív hatása a helyzetükre.
6.5. A nem kapcsolódó közösségi importőrök érdeke
(152)
A kérdőívekre két importőr és az egyik importőrhöz kapcsolódó egy nagykereskedő adott választ. Emellett a megadott határidőig négy importőr szolgáltatott bizonyos adatokat, illetve megjegyzéseket. Ezek a vállalatok együttesen a Közösségbe irányuló behozatal több mint 20 %-át képviselik. A KNK elleni intézkedéseket valamennyien kifogásolták, az Ukrajna ellenieket azonban nem mindegyikük.
(153)
Az észrevételeket benyújtó importőrök helyzete nagyságuknak és az érintett terméknek az üzleti tevékenységükben játszott fontosságának megfelelően eltér egymástól. A fentebb már említettek szerint ezek közül a vállalatok közül néhány a hagyományos gyártók közé tartozik, vagy tartozott, ám védelmi lépésként megváltoztatták alaptevékenységüket és jelenleg főként vagy kizárólag importőrként működnek. Ezek a vállalatok rendszerint az egyéb háztartási termékek teljes skáláját gyártják, vagy importálják és a vasalódeszkák ezen tevékenységük részét képezik. Az egykori egyik legnagyobb gyártó esetén, amely nemrégiben vált a kínai vasalódeszkák jelentős importőrévé, ideiglenesen azt állapították meg, hogy a VI során a vasalódeszkák a vállalat forgalmának kevesebb mint 4 %-át tették ki. Ez a vállalat egyébként csak a KNK-t érintő intézkedésekkel szemben foglalt állást, az Ukrajnát érintőkkel viszont nem, mivel onnan nem importál. Azt is megállapították, hogy a vállalat egyes közösségi gyártóktól is vásárolt vasalódeszkákat. A szóban forgó vállalat különböző beszerzési forrásait figyelembe véve, és ha a vállalat nem tudja a kiskereskedőire áthárítani a dömpingellenes vám egyharmadát (lásd a (148) preambulumbekezdést), a becslések szerint a vasalódeszkákra vonatkozó bruttó árrés változása nem éri el a 10 %-ot. Nem hagyható figyelmen kívül azonban az sem, hogy a jelen szakaszban rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a pontos kalkulációt. Emlékeztetni kell arra is, hogy ezeknek az importőröknek az árrése is jelentősnek tűnik. Bár folytatódik a szóban forgó importőrök helyzetével kapcsolatos vizsgálat, azt már megállapították, hogy az ideiglenes intézkedéseknek nem lenne jelentős hatásuk üzleti tevékenységükre.
(154)
Az egyik együttműködő importőr vasalódeszka-huzatokat gyárt, és azokat az importált vasalódeszkákkal együtt adja el. Felmerült az az érv, hogy a vasalódeszkák behozatalára kivetett dömpingellenes vám a huzatok gyártását is érintené, és emiatt jelentős kihatással lenne a vállalat forgalmára. Megjegyzendő azonban, hogy a vasalódeszka-huzatokat külön is árulják, és a dömpingellenes vám kivetése ezek értékesítéseit nem érintené. Ráadásul a vasalódeszkák értékesítése nem haladta meg a vállalat forgalmának 10 %-át. Emiatt az ideiglenes intézkedések hatása szintén nem lenne jelentős a vállalat üzleti tevékenységére nézve.
(155)
Emellett a legtöbb importőr, akik közösségi termékekkel is kereskednek vagy kereskedtek, elismerték, hogy nem szolgálná érdekeiket, ha teljes egészében függővé válnának vasalódeszkák behozatalától - a KNK-t különösen kiemelték ebben az összefüggésben - és megerősítették, hogy előnyben részesítik, ha rendelkezésre állnak alternatív beszerzési források is. Ezt a legjobban a dömpingelési gyakorlat felszámolása biztosítaná, aminek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat fennmaradhatna.
(156)
Tekintettel a fentiekre, és figyelembe véve a (148) preambulumbekezdésben összefoglaltakat, különösen a magas árrést és azt a tényt, hogy a megnövelt vámköltség darabonként kevesebb mint fél euro lesz, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem lenne határozottan kedvezőtlen hatása a Közösség nem kapcsolódó vasalódeszka-importőreinek helyzetére, bár egyeseknek közülük valószínűleg a kiskereskedőkénél magasabb terheket kellene viselniük. Mindenesetre a végleges megállapítások elfogadásáig minden észrevételt figyelembe fognak venni.
6.6. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(157)
A fenti elemzés során bizonyítást nyert, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak érdekében áll intézkedések bevezetése, mivel azok várhatóan legalábbis visszafogják a dömpingelt áron érkező és a közösségi gazdasági ágazat helyzetére bizonyítottan jelentős negatív hatást gyakorló behozatalt. A Közösség egyéb gyártói számára várhatóan ugyancsak előnyösek az intézkedések.
(158)
Az elemzés azt is bizonyította, hogy a fogyasztókat nem fogják anyagi értelemben érinteni a dömpingellenes intézkedések. Amennyiben a legkedvezőtlenebb forgatókönyv következne be, a fogyasztóknak kevesebb mint fél euróval kell többet fizetniük a tartós árucikkért. Másrészt viszont az intézkedések elmaradása negatív hatást gyakorolhatna a választékra, hiszen a Közösségből származó vasalódeszkák eltűnhetnek a piacról.
(159)
A forgalmazók és a kiskereskedők esetében előfordulhat, hogy az érintett termékek beszerzési árai növekednek, ám tekintettel a magas árrésükre, az intézkedések valószínűleg nem érintik őket jelentősen.
(160)
Az érintett termék importőreinek valószínűleg nagyobb terheket kell majd viselniük, mint a kiskereskedőknek. Ugyanakkor megőrizhetik a több ellátási forrás nyújtotta előnyöket és elkerülhetik az importtól való függőséget, ami pedig minden valószínűség szerint bekövetkezne, ha nem vezetnék be az intézkedéseket.
(161)
Összességében azonban az a következtetés adódik, hogy az intézkedések bevezetése, azaz a hátrányt okozó dömping kiiktatása a közösségi gazdasági ágazat számára lehetővé tenné tevékenységei fenntartását, és azok a kedvezőtlen hatások, amelyekkel az intézkedések bizonyos más gazdasági szereplőkre nézve járhatnak a Közösségben, nem aránytalanul nagyok a közösségi gazdasági ágazat esetében jelentkező kedvező hatásokhoz képest.
(162)
A fentiek alapján arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy ebben az esetben nem áll fenn a közösségi érdekből fakadó olyan kényszerítő körülmény, amely miatt a dömpingellenes intézkedéseket ne lehetne bevezetni.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(163)
A dömpinggel, az abból adódó hátránnyal és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont ideiglenes következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a KNK-ból és Ukrajnából származó behozatalra a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében.
7.1. Hátrányelhárító szint
(164)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket oly módon kell elrendelni, hogy megfelelő szintűek legyenek a dömpingelt import által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott hátrány felszámolásához, azonban ne haladják meg a megállapított dömpingkülönbözetet.
(165)
A hátrányt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal hiányában érne volna el. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 7 %-a volt. Bebizonyosodott, hogy ez az a nyereségességi szint, ami a hátrányt okozó dömping elmaradása esetén joggal elvárható, mivel ez volt a közösségi gazdasági ágazat nyeresége azt megelőzően, hogy a Közösségbe irányuló kínai és ukrán export jelentősen növekedni kezdett volna a VI során. Ennek alapján a közösségi gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék hátrányt nem okozó árát. A hátrányt nem okozó ár összegét úgy kapták meg, hogy a gyártási költséghez hozzáadták a fent említett 7 %-os haszonkulcsot.
(166)
A szükséges áremelést - az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított - súlyozott import átlagárnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Ezt követően az összehasonlítás alapján kapott különbségeket az átlagos behozatali CIF-érték százalékában fejezték ki. Ezek a különbségek valamennyi együttműködő kínai exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet fölött voltak. Ukrajna esetében a hátrányt elhárító szint az egyetlen exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet alatt volt.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(167)
Az előbbiek fényében és összhangban az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni a i. KNK-ból származó behozatalra a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén; és ii. az Ukrajnából származó behozatalra a hátrányt elhárító szinten.
(168)
A fentiek alapján a KNK-ra és Ukrajnára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke az alábbi:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
KNK
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Összes többi vállalat
38,1 %
Ukrajna
Minden vállalat
10,3 %
(169)
Az e rendeletben meghatározott, vállalatokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során e vállalatok esetében megállapított helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat által gyártott importált termék, ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket is, nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(170)
A vállalatokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazása iránti kérelmeket (azaz a szervezet nevének megváltozását követően, vagy új gyártó vagy értékesítő szervezetek létesítését követően) haladéktalanul el kell juttatni a Bizottsághoz (3) minden jelentős - a névváltozással vagy a termelő és értékesítő szervezetek változásával kapcsolatos - információval, különös tekintettel a társaság tevékenységeiben bekövetkező módosulásokra a termelés, a belföldi és az exportértékesítések terén. A Bizottság adott esetben - a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően - a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.
(171)
A dömpingellenes vám megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a VI során egyáltalán nem exportáltak a Közösségbe. Az utóbbi vállalatokat azonban arra kérik fel - amennyiben az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése második szakasza előírásainak megfelelnek -, hogy nyújtsanak be kérelmet az említett cikk szerinti felülvizsgálatra, hogy helyzetüket egyénileg lehessen megvizsgálni.
8. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(172)
A megfelelő ügyvitel érdekében rögzíteni kell azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Továbbá ki kell jelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket egy végleges vám céljából valószínűleg újra kell gondolni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszkára, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel, fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat is - lábak, huzat, vasalórács - beleértve, amelyet általában az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) alá sorolnak.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés nélküli közösségi határparitásos nettó ára esetében alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
Kiegészítő TARIC-kód
KNK
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Összes többi vállalat
38,1 %
A999
Ukrajna
Minden vállalat
10,3 %
-
(3) Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésének a napját követő egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és megfontolásoknak a hozzáférhetővé tételét, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérelmezhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
A 384/96/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tehetnek a hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakra kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 30-án.