KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 5. april 2005
om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2005) 1032)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2005/294/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, litra b), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, og som adskiller sig fra den mængde, der er anført i bilag III, punkt 2, og i bilag III, punkt 2, litra a), i direktiv 91/676/EØF, skal fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i direktiv 91/676/EØF. Denne undtagelse gjaldt inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der var vedtaget for årene 1999-2003, og var gyldig indtil den 1. august 2004. Den tillod tilførsel af husdyrgødning svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar om året på visse kvægbrug.
(3)
Danmark anmodede om forlængelse af undtagelsen den 8. januar 2004. Denne anmodning blev suppleret med teknisk dokumentation den 2. februar 2004, den 2. april 2004, den 23. april 2004, den 14. juni 2004, den 2. august 2004, den 14. september 2004 og den 4. oktober 2004.
(4)
Den danske lovgivning til omsætning af direktiv 91/676/EØF anses for at være i overensstemmelse med direktivet, og bestemmelserne heri gælder ligeledes den meddelte undtagelse.
(5)
I december 2003 afsluttede Danmark vurderingen af landets anden vandmiljøplan, hvoraf det fremgik, at man havde nået reduktionsmålet for kvælstofudvaskning på 48 % i perioden 1985-2003.
(6)
Det danske Folketings aftale om Vandmiljøplan III for 2005-2015 opstiller som mål en yderligere reduktion af nitratudvaskningen med 13 % i perioden 2005-2015 og en reduktion af fosforoverskuddet med 50 %.
(7)
Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF udarbejdet handlingsprogrammer, som vil sikre overensstemmelse med direktivets mål om højst 50 mg/l nitrat i grundvandet.
(8)
Resultaterne af overvågning og kontrol viser, at undtagelsen i Kommissionens beslutning 2002/915/EF i perioden 2002-2003 omfattede 1 845 kvægbrug, 213 617 dyreenheder og 123 068 hektar, svarende til henholdsvis 4 %, 11 % og 5 % af det samlede antal heraf i Danmark.
(9)
Beregninger af nitratudvaskning baseret på undersøgelser og næringsstofanalyser af landbrugsarealer, på referencesteder med sand- og lerjorder, viser, at nitratudvaskningen i perioden 1990-2003 blev reduceret med 42 % på lerjorder og med 52 % på sandjorder. Denne reduktion er blevet bekræftet for perioden 2002/03.
(10)
Tendensanalyser af den målte kvælstofkoncentration i vand, der forlader rodzonen, viser, at koncentrationen er faldet støt og nu nærmer sig 50 mg/l, med en årlig nedgang på 3,1 og 6,1 mg/l for henholdsvis ler- og sandjorder. Kvælstofkoncentrationen i vandløb i landbrugsarealer faldt med 29 % i perioden 1990-2003. I 2003 lå den gennemsnitlige kvælstofkoncentration i det øvre grundvand på under 50 mg/l i både sand- og lerjorder.
(11)
Efter at have gennemgået Danmarks anmodning er det - ikke mindst i lyset af erfaringerne med undtagelsen i beslutning 2002/915/EF - Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, Danmark påtænker at anvende, nemlig 230 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Nærværende beslutning gælder inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der er vedtaget for årene 2004-2007.
(13)
Beslutning 2002/915/EF udløb den 1. august 2004. I betragtning af erfaringerne med den nævnte beslutning og med henblik på at sikre, at de pågældende kvægbrugere fortsat kan benytte undtagelsen, bør nærværende beslutning finde anvendelse fra den 2. august 2004.
(14)
De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra den komité, der er nedsat i henhold til artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Danmarks anmodning, der blev forelagt Kommissionen ved brev af 8. januar 2004, om en undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), i direktiv 91/676/EØF, godkendes på de i det følgende fastlagte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne beslutning forstås ved:
a)
»kvægbrug«: husdyrbrug med over tre dyreenheder, hvor mindst to tredjedele af dyreenhederne udgøres af kvæg
b)
»græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
c)
»afgrøder udlagt med græs«: ensilagekornarter, ensilagemajs og/eller vårbyg udlagt med græs før (majs) eller efter høst, hvorved græsefterafgrøden fungerer som en fangafgrøde til biologisk tilbageholdelse af kvælstofoverskud i vinterperioden
d)
»roer«: foderroer.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne undtagelse gælder på individuel basis og på betingelserne i artikel 4 til 6 for kvægbrug, hvor over 70 % af sædskiftet udgøres af særlig kvælstofoptagende afgrøder med lang vækstsæson.
Artikel 4
Årlig tilladelse og forpligtelse
1. Kvægbrugerne indgiver årligt ansøgning om udtagelse til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med denne årlige ansøgning forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
Den mængde husdyrgødning, der tilføres hvert år på markerne på kvægbrug, herunder fra dyrene selv, må ikke overstige en husdyrgødningsmængde svarende til 230 kg N på følgende betingelser:
a)
Den samlede kvælstoftilførsel skal være forenelig med næringsstofbehovet for den pågældende afgrøde og tilførslen fra jorden, idet gødningsnormen fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau.
b)
Hver bedrift udarbejder en gødningsplan og et gødningsregnskab. Sædskifteplaner for perioden 1. august til 31. marts det efterfølgende år skal være tilgængelige for myndighederne senest 1. september. Senest den 21. april skal sådanne planer for hele perioden, med oplysninger om den forventede tilførsel af husdyrgødning og kvælstofgødning, være tilgængelige for myndighederne. Sædskifteplanerne skal specificere arealer, hvor der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs. Gødningsplanerne skal anføre det anslåede kvælstof- og fosforbehov, og kvælstoftilførslen skal fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau. De skal også specificere arten af den anvendte gødning (f.eks. husdyrgødning, spildevandsslam, handelsgødning) og indeholde en kortskitse med de enkelte markers placering. Planerne skal revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift. Et gødningsregnskab skal forelægges den kompetente myndighed hvert år. Disse regler skal indarbejdes i bekendtgørelser.
c)
Hver bedrift indsender gødningsregnskabet sammen med sin årlige ansøgning og accepterer, at der foretages stikprøvekontrol.
d)
Hver kvægbruger, der er omfattet af undtagelsen, foretager periodisk N- og P-analyse af jorden (mindst hvert tredje år pr. 5 ha) for at sikre en mere nøjagtig gødskning.
e)
Der må ikke udbringes gødning om efteråret, før et græsareal pløjes, og pløjning skal efterfølges af en kvælstofkrævende afgrøde.
Artikel 6
Plantedække
1. På 70 % eller mere af de arealer, der er til rådighed for tilførsel af husdyrgødning på de pågældende kvægbedrifter, skal der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs med lavt nitratudvaskningspotentiale.
2. Græsefterafgrøder må ikke pløjes før den 1. marts for at sikre permanent plantedække af dyrkningsarealet for at genvinde efterårstab af kvælstof i jordlagene og begrænse vintertab.
3. Græsarealer i omdrift pløjes om foråret.
4. I sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter. Dette gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver og byg/ærter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Overvågning
1. To kort, der viser procentdelen af kvægbedrifter og procentdelen af det dyrkede areal, der omfattes af undtagelsen i hver kommune i Danmark, revideres hvert år og sendes til Kommissionen, første gang i sidste kvartal af 2005.
2. Der foretages undersøgelser og løbende næringsstofanalyse i henhold til det nationale overvågningsprogram for landbrugsarealer, der omfatter ca. 4 500 ha. Referencestederne vælges på sand- og lerjorder.
3. Undersøgelser og løbende næringsstofanalyse tilvejebringer data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis på kvægbrug. Disse data kan anvendes til modelberegninger af omfanget af nitratudvaskning fra marker, hvor der udbringes op til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år i form af husdyrgødning, baseret på videnskabelige principper.
4. For at dokumentere, at undtagelsen ikke får uønskede virkninger for opfyldelsen af det nationale handlingsprogram og direktivet, etableres der et net af prøvetagningspunkter for jordvand, vandløb og lavt grundvand som landbrugsovervågningssteder i henhold til det nationale overvågningsprogram med henblik på at tilvejebringe data om nitratindholdet i det vand, der forlader rodzonen og tilløber grundvandssystemet.
Artikel 8
Rapportering
1. Resultaterne af overvågningen sendes hvert år til Kommissionen med en sammenfattende rapport om vurdering af praksis (kontrol på kvægbedriftsniveau) og udviklingen i vandkvaliteten (baseret på overvågning af udvaskning fra rodzonen og overflade-/grundvandskvalitet og modelbaserede beregninger). Efter en indledende vurdering forelægges de første resultater inden udgangen af oktober 2005, en efterfølgende rapport inden udgangen af oktober 2006 og en tredje rapport inden udgangen af juni 2008.
2. Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning, såfremt de danske myndigheder fremsætter en ny anmodning om undtagelse, som skal vurderes efter proceduren i artikel 9 i direktiv 91/676/EØF.
Artikel 9
Gyldighed
Denne beslutning anvendes fra den 2. august 2004. Den udløber den 31. juli 2008.
Artikel 10
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2005. április 5.)
a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről
(az értesítés a C(2005) 1032. számú dokumentummal történt)
(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles.)
(2005/294/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak III. melléklete 2. b) pontjára,
Mivel:
(1)
A tagállamok által évenként és hektáronként alkalmazni szándékozott trágya mennyiségét - amely különbözik a 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. pontjában és a III. mellékletének a) alpontjában szereplőtől - az említett irányelv 1. cikkében szereplő célok megvalósításának sérelme nélkül rögzíteni kell, és objektív követelmények alapján - amelyek ebben az esetben a hosszú növekedési idény és a magas nitrogénfelvételű növényi kultúrák - alá kell támasztani.
(2)
2002. november 18-án a Bizottság elfogadta a 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről szóló 2002/915/EK (2) határozatot. Az eltérést az 1999-2003-ra elfogadott és 2004. augusztus 1-jéig érvényes dán cselekvési program keretén belül kellett alkalmazni. Évenként és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrátot tartalmazó szervestrágya használatát engedélyezte a szarvasmarhatartó gazdaságokban.
(3)
2004. január 8-án Dánia az eltérés meghosszabbítását kérelmezte. Ezt a kérelmet a 2004. február 2-i, a 2004. április 2-i, a 2004. április 23-i, a 2004. június 14-i, a 2004. augusztus 2-i, a 2004. szeptember 14-i és a 2004. október 4-i technikai dokumentumok egészítették ki.
(4)
A 91/676/EGK irányelvet átültető dán jogszabály az irányelvvel összhangban lévőnek tekinthető, és annak rendelkezései a bejelentett eltérésre ugyanúgy vonatkoznak.
(5)
2003 decemberében Dánia teljesítette a vízi környezetről szóló második cselekvési tervét, amely jelezte a nitrátkioldódás 48 %-kal való csökkentése céljának megvalósulását az 1985-2000-es időszakban.
(6)
A vízi környezetre vonatkozó, 2005-től 2015-ig tartó harmadik dán cselekvési tervről szóló dán parlamenti megállapodás meghatározza a nitrátkioldódás újabb 13 %-kal történő csökkentését 2005-2015 között, valamint a foszfáttöbblet 50 %-kal való csökkentését.
(7)
A 91/676/EGK irányelv 5. cikkével összhangban Dánia cselekvési programokat dolgozott ki, amelyeknek biztosítaniuk kell - az említett irányelvben meghatározottak szerint - a legfeljebb 50 mg/l nitráttartalmú felszín alatti víz céljának elérését.
(8)
Az ellenőrzések eredményei azt mutatják, hogy a 2002-2003-as időszakban 1 845 szarvasmarhatartó gazdaságot, 213 617 számosállat-egységet és 123 068 hektárt - amelyek Dániában 4 %, 11 % és 5 %-nak felelnek meg - érintett a 2002/915/EK bizottsági határozat szerinti eltérés.
(9)
A mezőgazdasági vízgyűjtőknek homokos és agyagos talajú referenciahelyeken végzett felmérésén és tápanyagvizsgálatán alapuló nitrátkioldódási számítások azt mutatják, hogy az 1990-2003-as időszakban a nitrátkioldódás 42 %-kal csökkent az agyagos, és 52 %-kal a homokos talajokon. Ezt a csökkenést 2002/2003-ra is megerősítették.
(10)
A gyökérzónát elhagyó vizekben a mért nitrátkoncentrátum trendvizsgálatai azt mutatják, hogy az folyamatosan csökken, és jelenleg megközelíti az 50 mg/l-t, 3,1 illetve 6,1 mg/l éves csökkenéssel az agyagos, illetve a homokos talajon. A mezőgazdasági vízgyűjtők áramaiban a nitrátkoncentráció 29 %-kal csökkent az 1990-2003-as időszakban. 2003-ban az átlagos nitrátkoncentráció 50 mg/l alatt volt a felszín alatti vizek felső rétegeiben mind az agyagos, mind a homokos talaj esetében.
(11)
A Bizottság miután megvizsgálta Dánia kérelmét, és különösen a 2002/915/EK határozatban megadott eltérés óta nyert tapasztalatok alapján úgy ítéli meg, hogy a Dánia által előirányzott évenkénti és hektáronkénti 230 kg nitrogén nem érinti a 91/676/EGK irányelv céljainak megvalósulását, amennyiben bizonyos szigorú feltételeket teljesítenek.
(12)
Ezt a határozatot a 2004-től 2007-ig tartó időszakra elfogadott dán cselekvési programmal összefüggésben kell alkalmazni.
(13)
A 2002/915/EK határozat 2004. augusztus 1-jén hatályát vesztette. Az e határozat alapján nyert tapasztalat fényében, és annak biztosítása céljából, hogy az eltérés továbbra is az érintett szarvasmarha-tenyésztők hasznára lehessen, célszerű e megállapodást 2004. augusztus 2-ától alkalmazni.
(14)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikkével létrehozott, nitrátokkal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Dánia 2004. január 8-án levél formájában benyújtott kérelmét, amelyben arra kéri a Bizottságot, hogy a 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától való eltérést engedélyezze, jóváhagyják, az alábbiakban meghatározott feltételek szerint.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat értelmében a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a)
„szarvasmarhatartó gazdaság”: olyan gazdaságok, ahol legalább három számosállat-egység van, amely állatállomány legalább kétharmada szarvasmarha;
b)
„gyep”: állandó vagy időszakos gyepterület (általában az időszakos gyepterület négy évnél rövidebb ideig marad meg);
c)
„fűvel felülvetett növénykultúrák”: silógabonák, silókukorica és/vagy tavaszi árpa, amelyet betakarítás előtt (kukorica) vagy után fűvel vetnek felül, amely köztes kultúraként viselkedik télen a nitrogénmaradványok biológiai megkötésére;
d)
„répa”: takarmányrépa.
3. cikk
Hatály
Ezt az eltérést egyéni alapon és a 4-6. cikkben azon szarvasmarhatartó gazdaságokra meghatározott feltételek szerint kell alkalmazni, ahol a vetésforgó több mint 70 %-ban különösen nagy nitrogénfelvételű, hosszú növekedési idényű terményeket foglal magában.
4. cikk
Éves engedély és kötelezettségvállalás
(1) A szarvasmarha-tenyésztőknek évente eltérés iránt kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságoknak.
(2) Az éves kérelem benyújtásakor írásban vállalniuk kell az 5. és a 6. cikkben meghatározott feltételek teljesítését.
5. cikk
A trágya és más műtrágyák használata
A szarvasmarhatartó gazdaságokban évente a talajban használt szervestrágya mennyiségének a nitrogéntartalma - beleértve a maguktól az állatoktól származó trágyát is - nem haladhatja meg a 230 kg nitrogént, a következő feltételek mellett:
a)
a teljes nitrogénbevitelnek meg kell felelnie az érintett növényi kultúrák tápanyagigényének, valamint a talajból szerzett utánpótlásnak, a trágyázási arányt 10 %-kal az optimális gazdasági szint alatt tartva;
b)
minden gazdaságnak trágyázási tervet és nyilvántartást kell vezetnie. A vetésforgónak az augusztus 1-től a következő év március 31-ig tartó időszakra vonatkozó tervét legkésőbb szeptember 1-jéig kell a hatóságok számára hozzáférhetővé tenni. Április 21-től a teljes időszakra vonatkozó terveket ki kell egészíteni a trágya és a nitrogénműtrágya várható felhasználása vonatkozásában, és ezt a hatóságok számára hozzáférhetővé kell tenni. A vetésforgóra vonatkozó terveknek részletezniük kell a gyepet, a köztes kultúraként szolgáló gyepet vagy répát és más fűvel felülvetett növénykultúrákat. A trágyázási terveknek tartalmazniuk kell a becsült nitrogénszükségletet és foszforfelhasználást, továbbá a nitrogénfelhasználást 10 %-kal a gazdasági optimum alatt kell meghatározni. Szintén meg kell határoznia a felhasználásra kerülő trágya jellegét (pl.: szervestrágya, hulladékok, műtrágya), és tartalmaznia kell egy térképvázlatot, amely az egyedi területek fekvését jelzi. A terveket bármely, a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező változást követően legkésőbb hét nappal felül kell vizsgálni a mezőgazdasági gyakorlat és a tervek közötti egyezőség biztosítása érdekében. E szabályokat a törvényi rendelkezéseknek is tartalmazniuk kell;
c)
minden szarvasmarhatartó gazdaságnak az éves kérelemmel együtt trágyázási számítást kell benyújtania, valamint elfogadnia azt, hogy véletlenszerű ellenőrzések előfordulhatnak;
d)
minden olyan szarvasmarha-tenyésztőnek, akinek a pontos trágyázás miatt az eltérés engedélyezett, időszakonként el kell végeznie a föld nitrogén- és foszforvizsgálatát (legalább háromévente a földterület 5 hektárján);
e)
ősszel, gyepművelés előtt nem lehet trágyát teríteni, és a szántást magas nitrogénigényű növényi kultúrának kell követnie.
6. cikk
Földhasznosítás
(1) A kérdéses szarvasmarhatartó gazdaságban a trágyázásra rendelkezésre álló terület legalább 70 %-án gyepet, köztes kultúraként szolgáló gyepet vagy répát és más, alacsony nitrátkioldódási potenciállal rendelkező fűvel felülvetett növénykultúrákat kell termeszteni.
(2) A köztes veteményként szolgáló gyepet nem lehet március 1-je előtt felszántani a szántóföldi területek növényi borításának biztosítása céljából azért, hogy fedezze az altalaj őszi, és korlátozza annak téli nitrátveszteségét.
(3) Az időszakos gyepterületeket tavasszal fel kell szántani.
(4) A vetésforgóba nem tartoznak bele a hüvelyesek vagy más olyan növények, amelyek megkötik a levegőben található nitrogént. Ezt azonban nem kell alkalmazni az olyan lóherét tartalmazó gyepre, ahol kevesebb, mint 50 % lóhere van, valamint a fűvel felülvetett árpa/borsó esetében.
7. cikk
Ellenőrzés
(1) Dánia minden önkormányzatánál az eltérés hatálya alá tartozó szarvasmarhatartó gazdaságok és mezőgazdasági területek százalékos arányát feltüntető két térképét évente naprakésszé kell tenni és a Bizottsághoz eljuttatni. Az elsőt 2005 utolsó negyedévében kell benyújtani.
(2) Felméréseket és folyamatos tápértékvizsgálatokat kell végezni a mintegy 4 500 ha területet lefedő mezőgazdasági vízgyűjtők nemzeti ellenőrzési programja keretén belül.
(3) Felméréseknek és folyamatos tápértékvizsgálatoknak kell megadniuk a helyi földhasználat, a vetésforgó és a szarvasmarhatartó gazdaságok működésének az adatait. Ezen adatokat modell alapú számításokhoz lehet alkalmazni a nitrátkioldódás nagyságának mérésére azokon a területeken, ahol tudományos alapon évenként és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogéntartalmú szervestrágyát használnak.
(4) Annak bizonyítására, hogy az eltérés nem veszélyezteti a nemzeti cselekvési program és az irányelv céljait, a nemzeti ellenőrzési program keretén belüli, mezőgazdasági vízgyűjtőket ellenőrző telephelyekként létrehozott, a talajvíz, a vízfolyások és a sekély felszín alatti vizek mintavételi hálózatát kell fenntartani a nitráttartalom alakulása adatainak meghatározásához a gyökérzónát elhagyó, és a felszín alatti vízrendszerbe belépő vízben.
8. cikk
Jelentéskészítés
(1) Az ellenőrzés eredményeit minden évben el kell juttatni a Bizottsághoz az értékelési gyakorlatról (a szarvasmarhatartó gazdaságok szintjén történő ellenőrzések) és a vízminőség alakulásáról (a gyökérzónában való kioldódás ellenőrzésén, a felszíni/felszín alatti víz minőségén és a modellalapú számításokon alapulva) szóló tömör jelentésekkel együtt. A kezdeti értékeléseken alapuló első eredményeket 2005 októberéig, a második jelentést 2006 októberéig, míg a harmadik jelentést 2008 júniusáig kell benyújtani.
(2) Az így elért eredményeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie, tekintettel egy, a dán hatóságok által esetlegesen benyújtásra kerülő, a 91/676/EGK irányelv 9. cikkének keretén belül értékelendő új, eltérés iránti kérelemre.
9. cikk
Érvényesség
Ezt az eltérést 2004. augusztus 2-ától kell alkalmazni. Ez az eltérés 2008. július 31-én jár le.
10. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2005. április 5-én.