Rådets afgørelse
af 6. marts 2003
om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse
(2003/174/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 202,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Arbejdsmarkedets parter har været knyttet til iværksættelsen af den koordinerede beskæftigelsesstrategi, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, inden for Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, som blev nedsat ved Rådets afgørelse 70/532/EØF af 14. december 1970 om nedsættelse af et stående udvalg for beskæftigelse inden for De Europæiske Fællesskaber(1).
(2) Det Europæiske Råd i Köln den 3. og 4. juni 1999 fastlagde en makroøkonomisk dialog mellem repræsentanterne for Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og arbejdsmarkedets parter.
(3) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 opstillede en ny strategisk målsætning for det kommende tiår og vedtog, at opfyldelsen af denne målsætning kræver en overordnet strategi, der integrerer strukturreformer, den koordinerede europæiske beskæftigelsesstrategi, den sociale beskyttelse og de makroøkonomiske politikker som led i samordningen af medlemsstaternes almindelige økonomiske politikker. I sin meddelelse: "Den europæiske sociale dialog som drivkraft bag modernisering og omstilling" understreger Kommissionen, at det sociale trepartstopmøde kan bidrage til drøftelsen af disse temaer.
(4) Arbejdsmarkedets parter anførte i deres fælles bidrag til Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001, at reformen af Det Stående Udvalg for Beskæftigelse ikke havde ført til en tilsvarende integration af samrådsmekanismen, og at udvalget ikke opfyldte behovet for sammenhæng og synergi mellem de forskellige processer, som arbejdsmarkedets parter er tilknyttet. De foreslog derfor, at det afskaffes, og at der fastlægges en ny form for trepartskonsultationsproces.
(5) I samme fælles bidrag foreslog arbejdsmarkedets parter at formalisere deres møder med trojkaen på stats- og regeringschefniveau og Kommissionen, der siden 1997 har været afholdt dagen før Det Europæiske Råds møder som led i Luxembourg-processen. Siden december 2000 har disse møder været kaldt sociale topmøder med deltagelse af Kommissionens formand og trojkaen af stats- og regeringschefer samt arbejds- og socialministrene og arbejdsmarkedets parter repræsenteret ved Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), De Offentlige Arbejdsgiveres Europæiske Organisation (CEEP), Den Europæiske Organisation for Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Eurocadres og CEC.
(6) Det Europæiske Råd i Laeken noterede sig arbejdsmarkedets parters ønske om at udbygge samrådet om de forskellige aspekter af Lissabon-strategien og skabe bedre sammenhæng i denne proces. Det blev besluttet, at et sådant socialt topmøde fremover vil blive afholdt inden hvert forårsmøde i Det Europæiske Råd. Dette blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002.
(7) Denne afgørelse foregriber ikke, hvordan dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i de enkelte medlemsstater tilrettelægges og fungerer.
(8) I forbindelse med udvidelse og udvikling af en selvstændig dialog mellem arbejdsmarkedets parter er den videst mulige repræsentativitet såvel som legitimiteten og effektiviteten af høringen af arbejdsmarkedets parter af allerstørste betydning. Med henblik herpå bør der tages hensyn til Kommissionens undersøgelse af arbejdsmarkedets parters repræsentativitet samt den reviderede liste over de organisationer, der er inddraget i alle dimensioner af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, og denne liste bør ajourføres -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Etablering
Der indføres et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse (i det følgende benævnt "topmødet").
Artikel 2
Funktioner
Topmødet skal under overholdelse af traktaten og i fuld overensstemmelse med Fællesskabets institutioners og organers kompetenceområder varigt sikre samrådet mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. Det giver arbejdsmarkedets parter mulighed for på europæisk plan inden for rammerne af den sociale dialog at bidrage til de forskellige elementer i den integrerede økonomiske og sociale strategi, herunder bæredygtighedsdimensionen, således som den blev skitseret på Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 og suppleret på Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001. Til dette formål baserer topmødet sig på de forudgående forhandlinger og drøftelser mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter i de forskellige samrådsfora om økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål.
Artikel 3
Sammensætning
1. Topmødet består af repræsentanter på højeste plan for Rådets formandskab og de to følgende formandskaber, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter.
Det sikres ligeledes, at ministrene fra disse tre formandskaber og kommissærerne med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold deltager.
Afhængigt af dagsordenen kan andre ministre fra disse tre formandskaber og andre kommissærer ligeledes anmodes om at deltage.
2. Repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter er fordelt på to lige store delegationer med henholdsvis ti repræsentanter for arbejdstagerne og ti repræsentanter for arbejdsgiverne under hensyntagen til nødvendigheden af at sikre en afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder.
Hver delegation består af repræsentanter for de europæiske tværfaglige organisationer af generel karakter og de specielle organisationer på europæisk plan, der repræsenterer funktionærer og små og mellemstore virksomheder.
Den tekniske koordinering varetages for arbejdstagerdelegationens vedkommende af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og for arbejdsgiverdelegationens vedkommende af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE). EFS og UNICE sikrer sig, at der i deres bidrag tages hensyn til synspunkter fra specifikke organisationer og sektororganisationer, og lader i relevante tilfælde repræsentanter for nogle af disse organisationer indgå i deres delegationer.
Artikel 4
Forberedelse
1. Rådets formandskab, Kommissionen og de tværfaglige arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer, der deltager i topmødet, fastlægger i fællesskab på nogle forberedende møder dagsordenen for topmødet.
2. Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) drøfter, hvilke emner der skal på dagsordenen.
3. Topmødets sekretariat varetages af Kommissionen. Den sørger navnlig for rettidig udsendelse af dokumenter. Med henblik på forberedelsen og tilrettelæggelsen af møderne tager sekretariatet de relevante kontakter med EFS og UNICE, der sikrer koordinationen af deres respektive delegationer.
Artikel 5
Forretningsorden
1. Topmødet afholdes mindst en gang om året. Der afholdes et topmøde før Det Europæiske Råd om foråret.
2. Topmødet afholdes under forsæde af formanden for Rådet og Kommissionens formand i fællesskab.
3. De to formænd indkalder topmødet på eget initiativ i samråd med arbejdsmarkedets parter.
Artikel 6
Underretning
De to formænd sammenfatter i fællesskab topmødets drøftelser med henblik på underretning af de relevante rådssammensætninger og offentligheden herom.
Artikel 7
Ophævelse
Afgørelse 1999/207/EF ophæves med virkning fra datoen for det første topmøde.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 6. marts 2003
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. marts 2003.
A Tanács határozata
(2003. március 6.)
a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó létrehozásáról
(2002/174/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 202. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) A szociális partnerek társultak arra, hogy az Európai Közösségek Foglalkoztatási Állandó Bizottságának felállításáról szóló, 1970. december 14-i 70/532/EGK tanácsi határozattal [1] létrehozott Foglalkoztatási Állandó Bizottság keretében megvalósítják a luxemburgi Európai Tanács 1997. november 20-21-én elhatározott összehangolt foglalkoztatási stratégiáját.
(2) A kölni Európai Tanács 1999. június 3-4-én makrogazdasági párbeszéd létrehozásáról határozott a Tanács, a Bizottság és az Európai Központi Bank képviselői, valamint a szociális partnerek részvételével.
(3) A lisszaboni Európai Tanács 2000. március 23-24-én a következő évtizedre új stratégiai célt határozott meg, és egyetértett abban, hogy e cél megvalósítása átfogó stratégiát tesz szükségessé, amely a tagállamok összehangolt gazdaságpolitikája keretében magába foglalja a strukturális reformokat, a koordinált európai foglalkoztatási stratégiát, a szociális védelmet és a makrogazdasági politikákat. "Az európai szociális párbeszéd, az innováció és a változás hajtóereje" című közleményében a Bizottság kiemelte, hogy a háromoldalú szociális csúcstalálkozó hozzájárulhat az e kérdésekről folyó vitához.
(4) A szociális partnerek a laekeni Európai Tanács 2001. december 14-15-i ülésén elhangzott közös hozzászólásukban rámutattak, hogy a Foglalkoztatási Állandó Bizottság, nem érte el az egyeztetések ilyen integrációját, és hogy azokban a folyamatokban, amelyekben közreműködött, nem elégítette ki a koherencia és együttműködés szükségességét. Ezért a testület megszüntetését és a háromoldalú konzultáció új formájának kialakítását javasolták.
(5) Ebben a közös hozzászólásukban a szociális partnerek javasolták továbbá a Trojkával való találkozóik intézményesítését állam- vagy kormányfői és bizottsági szinten, amelyekre a luxemburgi folyamat keretében, 1997 óta az Európai Tanács ülésszakait megelőző napon kerül sor. 2000 decembere óta ezeket a találkozókat szociális csúcstalálkozóként említik, és ezeken részt vesz a Bizottság elnöke, az állam- vagy kormányfői Trojka, a munka- és szociális ügyekért felelős miniszterek, illetve a szociális partnerek képviseletében az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezeteinek Szövetsége (UNICE), az Állami Vállalatok és Általános Gazdasági Érdekű Vállalkozások Európai Központja (CEEP), a Kézműves és Kis- és Középvállalkozások Európai Szövetsége (UEAPME), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), az Eurocadres és a Confédération européenne des cadres (CEC).
(6) A laekeni Európai Tanács tudomásul vette, hogy a szociális partnerek készek a lisszaboni stratégia különböző vonatkozásairól folyó egyeztetések összehangolásának továbbfejlesztésére és javítására. Elfogadták, hogy ilyen szociális csúcstalálkozóra az Európai Tanács minden tavaszi ülésszaka előtt kerüljön sor. Ezt a 2002. március 15-16-i, barcelonai Európai Tanács is megerősítette.
(7) E határozat nem érinti az egyes tagállamokban a szociális párbeszéd szervezeti rendjét és annak működési módját.
(8) Az önálló szociális párbeszéd bővítésével és fejlesztésével összefüggésben különösen nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek lehető legszélesebb reprezentativitása, legitimitása és a konzultáció hatékonysága. Ezért figyelembe kell venni a Bizottságnak a szociális partnerek reprezentativitásáról készítetett tanulmányát, illetve a szociális párbeszéd valamennyi dimenziójában európai szinten résztvevő szervezetek felülvizsgált jegyzékét, és ezt a jegyzéket naprakésszé kell tenni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Megalakulás
Létrejön a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó (a továbbiakban "a csúcstalálkozó").
2. cikk
Feladat
A csúcstalálkozó feladata - a Szerződésnek megfelelően, illetve kellő tekintettel a közösségi intézmények és szervek hatásköreire -, hogy a Tanács, a Bizottság és a szociális partnerek közötti folyamatos egyeztetést biztosítsa. A csúcstalálkozó a szociális partnereknek európai szinten lehetőséget biztosít arra, hogy a szociális párbeszéd keretében hozzájáruljanak a lisszaboni Európai Tanács által 2000 márciusában életre hívott, majd a göteborgi Európai Tanács által 2001 júniusában kiegészített integrált gazdasági és szociális stratégia különféle részterületei - beleértve a fenntartható fejlődés dimenzióját - megvalósításához. Ennek érdekében a csúcstalálkozó a Tanács, a Bizottság és a szociális partnerek munkájára és a közöttük a gazdasági, szociális és foglalkoztatási kérdésekkel kapcsolatban a különféle egyeztető fórumokon folyó tárgyalásokra támaszkodik.
3. cikk
Tagság
(1) A csúcstalálkozó résztvevői a Tanács elnöksége, a két következő elnökség, valamint a Bizottság és a szociális partnerek legmagasabb szintű képviselői.
E három elnökséget adó tagállam munka- és szociális ügyekért felelős minisztere, illetve az e területen illetékes biztos szintén részt vesz a csúcstalálkozón.
A napirendtől függően e három elnökséget adó tagállam más miniszterei és más biztosok is meghívhatók.
(2) A szociális partnereket két azonos nagyságú küldöttség képviseli, amely a munkavállalók és a munkáltatók 10-10 képviselőjéből áll, figyelembe véve a nők és a férfiak kiegyensúlyozott részvétele biztosításának szükségességét.
Az egyes küldöttségek az egyes ipari ágazatokat átfogó európai szervezetek képviselőiből állnak, akik az általános érdekeket, vagy az ellenőrzési és irányítási személyzet, illetve a kis- és középvállalkozások egyedi érdekeit képviselik európai szinten.
A munkavállalói küldöttség technikai koordinációját az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), a munkáltatói küldöttségét az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezeteinek Szövetsége (UNICE) látja el. Az ESZSZ és az UNICE küldöttségei felszólalásaikban a különleges és ágazati szervezetek állásfoglalásait teljes mértékben figyelembe veszik, és adott esetben e szervezetek közül néhány képviselőjének saját küldöttségükben helyet biztosítanak.
4. cikk
Előkészítés
(1) A csúcstalálkozó napirendjét az előkészítő üléseken a Tanács elnöksége, a Bizottság és a csúcstalálkozó munkájában résztvevő, az egyes ipari ágazatokat átfogó munkavállalói és munkáltatói szervezetek együttesen határozzák meg.
(2) A napirendre tűzött kérdéseket a Tanács foglalkoztatási, szociálpolitikai, egészségügyi és fogyasztóvédelmi ügyekben illetékes összetételben tárgyalja.
(3) A csúcstalálkozó titkársági feladatait a Bizottság látja el. Ez utóbbi különös gondot fordít a dokumentumok megfelelő időben történő szétosztására. Az ülések előkészítése és megszervezése érdekében a csúcstalálkozó titkársága megfelelő kapcsolatot alakít ki az ESZSZ-szel és az UNICE-vel, amelyek az egyes küldöttségek koordinálásáért felelősek.
5. cikk
Működés
(1) A csúcstalálkozó évente legalább egyszer ülésezik. A csúcstalálkozó az Európai Tanács tavaszi ülésszaka előtt mindig ülésezik.
(2) A csúcstalálkozón a Tanács és a Bizottság elnöke közösen elnököl.
(3) A csúcstalálkozó üléseit a két társelnök saját kezdeményezésre, a szociális partnerekkel egyeztetve hívja össze.
6. cikk
Információ
A két társelnök a csúcstalálkozó tárgyalásairól összefoglalót készít, hogy az illetékes tanácsi összetételt és a nyilvánosságot tájékoztassa.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1999/207/EK határozat a csúcstalálkozó első ülésének napján hatályát veszti.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat 2003. március 6-án lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2003. március 6-án.