RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1288/2006
af 25. august 2006
om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97, og om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse bl.a. i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2), særlig artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
I. Tidligere undersøgelse og gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie« eller »den pågældende vare«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordningen, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af den pågældende vare fra alle andre selskaber. Den udligningstold, der blev pålagt PET-folie fremstillet og eksporteret af Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware« eller »selskabet«) var på 3,8 %. Den oprindelige undersøgelse blev udført fra den 1. oktober 1997 til den 30. september 1998.
(2)
Rådet har ved forordning (EF) nr. 367/2006 (4) fastholdt den endelige udligningstold, som var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999 på importen af PET-folie med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i grundforordningen.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (5) ændrede Rådet forordning (EF) nr. 1676/2001 (6) efter en delvis interimsundersøgelse af den gældende antidumpingtold over for fem indiske producenter og pålagde en antidumpingtold fra 0 % til 18 %. Antidumpingtolden på importen af PET-folie fra Garware var på 17,4 %. Det skal bemærkes, at antidumpingtolden for Garware blev tilpasset for at tage højde for subsidieringsniveauet, som var blevet udlignet ved forordning (EF) nr. 367/2006 (jf. betragtning 71 nedenfor).
II. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(4)
En anmodning om en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999, som var begrænset til en undersøgelse af niveauet for den udligningstold, der var blevet pålagt Garware, blev indgivet af følgende EF-producenter: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie.
(5)
Klagerne hævdede, at med hensyn til importen af PET-folie fra Garware var niveauet for de gældende udligningsforanstaltninger ikke længere tilstrækkeligt til at modvirke den skadevoldende subsidiering, da forholdene i forbindelse med subsidieringen af Garware havde ændret sig betydeligt.
III. Undersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 12. juli 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 19 i grundforordningen.
(7)
Undersøgelsen er begrænset i omfang til at omfatte undersøgelsen af subsidieringen af en indisk eksporterende producent, Garware, for at evaluere behovet for at fortsætte, fjerne eller ændre niveauet i forbindelse med de gældende foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005.
(8)
Kommissionen underrettede officielt den pågældende eksporterende producent, den indiske regering og klagerne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og for at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
(9)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til Garware, som samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos Garware i Indien.
(10)
Garware, den indiske regering og klagerne blev underrettet om de vigtigste resultater af undersøgelsen og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil (jf. betragtning 73) nedenfor).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
I. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19.
II. Samme vare
(12)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at PET-folie fremstillet og solgt af Garware på hjemmemarkedet i Indien og PET-folie eksporteret til Fællesskabet fra Indien har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er derfor samme varer i henhold til artikel 1, stk. 5, i grundforordningen.
C. SUBSIDIER
I. Indledning
(13)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a) Landsdækkende ordninger:
i)
»Advance Licence/Advance Release Order« (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående frigivelse)
ii)
»Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesordningen)
iii)
»Special Economic Zones/Export Oriented Units« (ordningen for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder)
iv)
»Export Promotion Capital Goods« (eksportfremmeordningen for investeringsgoder)
v)
»Income Tax Schemes« (indkomstskatteordninger)
-
»Export Income Tax Exemption Scheme« (fritagelsesordning for indkomstskat af eksport)
-
»Income Tax Incentive for Research and Development« (indkomstskattebegunstigelse for forskning og udvikling)
vi)
»Export Credit Scheme« (eksportkreditordning)
vii)
»Duty-Free Replenishment Certificate« (ordningen med certifikat til toldfri genanskaffelse af råmaterialer).
(14)
Ovennævnte ordninger i) til iv) og vii) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) « (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udlandshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Den indiske regering offentliggjorde en femårsplan for eksport- og importpolitikken (i det følgende benævnt »EXIM policy 2002-7«) for perioden fra 1. april 2002 til 31. marts 2007. Desuden offentliggjorde den indiske regering en håndbog over de procedurer, der styrer EXIM policy 2002-7 (i det følgende benævnt »HOP I 2002-7«), og som ajourføres jævnligt (8).
(15)
De under punkt v) nævnte indkomstskatteordninger er baseret på indkomstskatteloven af 1961, som ændres årligt ved finansloven.
(16)
Eksportkreditordningen, der er nævnt under vi), er baseret på Section 21 og 35A i »Banking Regulation Act 1949« (»bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker om eksportkreditter.
b) Regionale ordninger
(17)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om undersøgelsen, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgik Kommissionen også incitamentspakkeordningen, der var blevet indført af regeringen i Maharashtra i 1992. Denne ordning er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerier.
II. Landsdækkende ordninger
1. »Advance License Scheme (ALS)/Advance Release Order (ARO)« (forhåndslicensordning/attest til forudgående frigivelse)
a) Retsgrundlag
(18)
Ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(19)
Da det ikke konstateredes, at Garware anvendte ALS/ARO i undersøgelsesperioden, var det ikke nødvendigt med en yderligere analyse af, om disse ordninger er udligningsberettiget.
2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(20)
DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.3 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 4 i HOP I 2002-07. På tidspunktet for den oprindelige undersøgelse eksisterede der to former for DEPB-ordningen: nemlig på henholdsvis før-eksport og efter-eksportbasis. I april 2000 blev DEPB-ordningen på før-eksportbasis indstillet, og derfor blev der i forbindelse med denne undersøgelse kun set på efter-eksportformen.
b) Støtteberettigelse
(21)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettigede til denne ordning. Det konstateredes, at Garware opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(22)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPB-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPB-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af Standard Input/Output-normer (SION-normer) under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.
(23)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal et selskab foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DEPB-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, han vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DEPB-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft.
(24)
Det konstateredes også, at DEPB-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder.
(25)
Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet og pålægges omsætningsafgift eller anvendes på anden måde.
(26)
DEPB-kreditter er frit omsættelige og er gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.
(27)
En ansøgning om DEPB-kredit kan dække indtil 25 eksporttransaktioner eller - hvis den indgives elektronisk - en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. Der er reelt ingen faste frister for at ansøge om DEPB-kreditter, fordi de perioder, der er anført i kapitel 4.47 i HOP I 2002-07 altid regnes fra den seneste eksporttransaktion, der indgår i en given DEPB-ansøgning.
(28)
Selskabet gjorde Kommissionen opmærksom på, at denne ordning snart ville blive indstillet og afløst af en ordning med virkning fra 1. april 2006, der angiveligt var forenelig med WTO's regler. Det var oprindelig hensigten, at DEPB skulle ophøre den 1. april 2005. Da afløsningsordningen imidlertid ikke var klar til at blive gennemført pr. den dato, blev DEPB forlænget indtil den 1. april 2006. Selskabet har ikke kunnet bekræfte, om denne nye ordning også er trådt i kraft efter sidstnævnte dato. Under alle omstændigheder ville denne påståede ændring ikke være omfattet af undersøgelsesperioden.
d) Konklusioner vedrørende DEPB
(29)
DEPB tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPB-kredit er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPB-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres.
(30)
Endvidere er DEPB retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.
(31)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de råmaterialer, der faktisk er benyttet. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er eksportører berettiget til DEPB-fordelene, uanset om de overhovedet importerer produktionsfaktorer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at noget råmateriale var importeret. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPB.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(32)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).
(33)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPB-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i undersøgelsesperioden. Selskabet anførte, at den sats, der var gældende for DEPB, var blevet nedbragt fra 11 % til 8 % med virkning fra den 26. maj 2005, dvs. den påståede ændring er ikke omfattet af undersøgelsesperioden. Derfor kunne virkningerne og relevansen i forbindelse med denne ændring ikke afprøves, og påstanden må afvises, jf. grundforordningens artikel 5.
(34)
Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket kreditterne, og resultatet heraf var subsidiebeløbet som tæller.
(35)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Et selskab opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på 10,3 %.
3. Export Oriented Unit Scheme (EOUS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS) (ordning for eksportorienterede virksomheder/ordning for særlige økonomiske zoner)
a) Retsgrundlag
(36)
De nærmere oplysninger om disse ordninger fremgår af kapitel 6 (EOUS) og 7 (SEZS) i henholdsvis EXIM-policy 2002-07 og HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(37)
Da det ikke konstateredes, at Garware var tilknyttet én af disse ordninger i undersøgelsesperioden, var det ikke nødvendigt med en yderligere analyse af, om disse ordninger er udligningsberettiget.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder) (EPCGS)
a) Retsgrundlag
(38)
EPCGS-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 5 i HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(39)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(40)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har selskaber lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCG-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtoldsats på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode.
d) Konklusioner vedrørende EPCGS
(41)
EPCGS tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer selskabets likviditet.
(42)
Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.
(43)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. bilag I, nr. i), i grundforordningen), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(44)
Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende: subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i PET-folieindustrien. Der blev lagt renter til dette beløb som udtryk for den samlede værdi af fordelen over tid. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).
(45)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i undersøgelsesperioden, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater. Subsidiet til Garware er på 1,8 %.
5. »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskatteordningen)
a) Retsgrundlag
(46)
Retsgrundlaget for denne ordning kan findes i »Income Tax Act of 1961« (ITA) (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved »Finance Act« (finansloven). Sidstnævnte fastlægger hvert år grundlaget for opkrævningen af skatter samt forskellige fritagelser og fradrag, der kan kræves. Eksporterende selskaber kan kræve fritagelser for indkomstskat i henhold til Section 10A, 10B og 80HHC i ITA.
b) Praktisk gennemførelse
(47)
Da det ikke konstateredes, at Garware opnåede fordele i henhold til ITES-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget.
6. Export Credit Scheme (ECS) (eksportkreditordning)
a) Retsgrundlag
(48)
Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) og Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) fra Reserve Bank of India (»RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
b) Støtteberettigelse
(49)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(50)
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at yde en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
(51)
Som følge af disse Master Circulars fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.
d) Konklusioner vedrørende ECS
(52)
For det første medfører ovennævnte præferencerentesatser en fordel for de berørte eksportører, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, idet finansieringsomkostningerne her er lavere end ved markedsrenten. Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3, og den pålægger forretningsbanker at indrømme eksporterende virksomheder præferentiel finansiering. Denne præferentielle finansiering svarer til et subsidie, der anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle renter er betingede af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
e) Beregning af subsidiebeløbet
(53)
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i undersøgelsesperioden, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var blevet anvendt markedsrentesatser som for de almindelige kreditter, der benyttes af dette selskab. Dette subsidiebeløb (tælleren i beregningen) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke ydes i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Garware opnåede fordele i henhold til ECS-ordningen og opnåede et subsidie på 1,2 %.
7. »Duty Free Replenishment Certificate« (DFRC) (ordningen med certifikat til toldfri genanskaffelse af råmaterialer)
a) Retsgrundlag
(54)
Retsgrundlaget for denne ordning findes i stk. 4.2.1 til 4.2.7 i EXIM-policy 2002-07 og i stk. 4.31 til 4.36 i HOP I 2002-07.
b) Praktisk gennemførelse
(55)
Da det ikke konstateredes, at Garware opnåede fordele i henhold til DFRC-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget.
III. Regionale ordninger
a) Retsgrundlag
(56)
For at opmuntre udbredelsen af industrier til de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede enheder i områder under udvikling i delstaten i henhold til en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført; således blev »1993-ordningen« benyttet fra den 1. oktober 1993 til den 31. marts 2001, mens den seneste ændring, »2001-ordningen«, blev indført den 31. marts 2001 og vil efter planen blive anvendt indtil den 31. marts 2006. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er fritagelse for lokal omsætningsafgift og acciserefusion.
b) Støtteberettigelse
(57)
For at være støtteberettigede skal firmaer investere i mindre udviklede områder enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Disse områder er opdelt i forskellige kategorier alt efter deres økonomiske udvikling (f.eks. mindre udviklet område, mindst udviklet område). Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse.
c) Praktisk gennemførelse
(58)
Fritagelse for lokal omsætningsafgift: Varer er normalt genstand for central omsætningsafgift (for salg mellem delstater) eller delstatsomsætningsafgift (for salg i delstaten) med forskellige niveauer, der afhænger af den eller de delstater, hvor transaktionerne finder sted. Der er ikke omsætningsafgift på import eller eksport af varer, mens hjemmemarkedssalget pålægges omsætningsafgift med de gældende satser. I henhold til fritagelsesordningen skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale lokal omsætningsafgift for de varer, de køber fra leverandører, der selv er omfattet af ordningen. Salgstransaktionen medfører ikke nogen fordel for den udpegede salgsenhed, men købstransaktionen medfører en fordel for den udpegede enhed, der køber varen. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne fritagelse i undersøgelsesperioden.
(59)
Acciserefusion: Accise er en afgift, som lokale myndigheder i Indien og herunder Maharashtras regering opkræver på varer, som indføres i en by eller et distrikt. Industrivirksomheder er berettiget til at få accisen tilbagebetalt af Maharashtras regering, hvis deres anlæg er beliggende i visse nærmere angivne byer og distrikter i delstaten. Det samlede beløb, der kan refunderes, er begrænset til 100 % af den faste kapitalinvestering. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne refusion i undersøgelsesperioden.
d) Konklusion vedrørende Maharashtras regerings incitamentspakkeordning
(60)
Maharashtras incitamentspakkeordning tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. De to ovenfor undersøgte underordninger er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden giver denne fritagelse/refusion selskabet en fordel, da den forbedrer selskabets likviditet.
(61)
Selskabet fremførte, at omsætningsafgiften blev afskaffet den 1. april 2005, og at Maharashtras regering siden har indført en momsordning, hvor selskabet er forpligtet til at betale den fulde sats. Denne påståede ændring opstod imidlertid efter udløbet af undersøgelsesperioden, og derfor kunne virkningerne og relevansen i forbindelse med denne ændring ikke afprøves. Under alle omstændigheder blev der ikke forelagt nogen relevant dokumentation for denne ordning og for selskabets forpligtelser i den forbindelse. I overensstemmelse med artikel 5 i grundforordningen skal dette krav afvises.
(62)
Ordningen er kun åben for selskaber, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af selskaber uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og derfor udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(63)
For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i undersøgelsesperioden, men som forblev ubetalt i henhold til ordningen. For så vidt angår accisen, blev fordelen for eksportøren ligeledes beregnet som det accisebeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden. Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i undersøgelsesperioden, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. I den periode opnåede Garware fordele af disse ordninger og modtog subsidier på 1,6 %.
IV. Udligningsberettigede subsidier
(64)
For den undersøgte eksporterende producent udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, 14,9 % udtrykt i værdi. Dette subsidiebeløb overstiger den ubetydelighedsgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(%)
Ordning
DEPB
EPCG
ECS
Maharashtras incitamenter
I alt
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Det vurderes derfor i henhold til grundforordningens artikel 19, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at udligne de udligningsberettigede subsidier, der forvolder skade for EF-erhvervsgrenen.
V. Varige ændringer i omstændighederne med hensyn til subsidiering
(66)
I overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om en fortsættelse af den gældende foranstaltning ville være tilstrækkelig til at udligne det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade.
(67)
Det blev fastslået, at Garware i undersøgelsesperioden fortsat opnåede fordel af en betydelig udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. Endvidere er den subsidiesats, der blev konstateret i denne undersøgelse, betydeligt højere end det niveau, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. De ovenfor undersøgte subsidieordninger medfører tilbagevendende fordele. Med undtagelse af DEPB og refusionen af omsætningsafgiften er der intet, der tyder på, at disse programmer vil blive afskaffet inden for overskuelig fremtid. Ifølge Garware var det planen, at erstatningsordningen for DEPB skulle træde i kraft den 1. april 2006. Selskabet har ikke bekræftet, hvorvidt det fandt sted. Den situation, der vil opstå som følge af udskiftningen af DEBPS med en angiveligt »WTO-forenelig« ordning, som Kommissionen ikke har oplysninger om, skal vurderes på et senere tidspunkt. I mangel af et veldokumenteret bevis for udskiftningen af DEBPS anses ordningen for stadig at eksistere i forbindelse med nærværende undersøgelse. Selskabet tilvejebragte heller ikke nærmere oplysninger om den momslignende ordning, som angiveligt efter undersøgelsesperiodens udløb har erstattet omsætningsafgiften i Maharashtra, og derfor anses omsætningsafgiften for stadig at eksistere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
(68)
Eftersom det er blevet påvist, at selskabet modtager en meget højere subsidiering end tidligere, og at det er sandsynligt, at det fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er højere end fastsat i den oprindelige undersøgelse, konkluderes det, at fortsættelsen af den gældende foranstaltning ikke er tilstrækkelige til at udligne det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade, og at niveauet af foranstaltninger derfor bør ændres i overensstemmelse med de nye resultater.
VI. Konklusion
(69)
I betragtning af de konklusioner, der er draget med hensyn til subsidieringsniveauet i forbindelse med Garware og den gældende foranstaltnings utilstrækkelighed med hensyn til at udligne det udligningsberettigede subsidie, bør udligningstolden på importen af den pågældende vare fra Garware ændres således, at den afspejler det nye subsidieringsniveau, der er blevet konstateret.
(70)
Den ændrede udligningstold, der er fastsat i betragtning 72, blev fastsat med den nye subsidieringssats, der blev konstateret i denne undersøgelse, da skadesmargenen fra den oprindelige undersøgelse fortsat er højere.
(71)
Da ingen vare i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i grundforordningen og artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 kan pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, skal den udligningstold, der ifølge denne undersøgelse svarer til eksportsubsidier (13,3 %), trækkes fra den antidumpingtold, der er blevet pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Efter ændringen af sidstnævnte, som blev indført ved forordning (EF) nr. 366/2006, blev der fastsat en dumpingmargen på 20,1 % over for Garware. Herfra blev der trukket 2,7 % for at afspejle den på det tidspunkt gældende udligningstold, som svarer til eksportsubsidier, og således blev der importen fra dette selskab pålagt en antidumpingtold på 17,4 %. Efter denne undersøgelse vil der blive trukket yderligere 10,6 % fra selskabets antidumpingtold, hvilket afspejler udligningstolden, som igen svarer til de konstaterede eksportsubsidier; den antidumpingtold, som pålægges Garware, bør således reduceres med det beløb til 6,8 %.
(72)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende toldsatser over for Garware, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
(%)
Eksportsubsidiemargen
Samlet subsidiemargen
Dumpingmargen
Udligningstold
Antidumpingtold
Told i alt
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, den indiske regering og klagerne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for at anbefale ændringen af den gældende foranstaltning, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil. Hverken Garware eller den indiske regering har fremsendt kommentarer. Ansøgerens kommentarer afspejler, at de er enige i Kommissionens konklusioner.
(74)
De selskabsspecifikke satser for udligningstold og antidumpingtold i denne forordning blev fastlagt ud fra resultaterne af undersøgelserne, som førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006 og forordning (EF) nr. 366/2006, samt resultaterne af denne undersøgelse. De er udtryk for den situation, der blev konstateret i løbet af undersøgelsen med hensyn til Garware. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(75)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstold- og antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (9) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 affattes således:
»2. Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet i Indien af følgende selskaber:
Land
Virksomhed
Endelig told (%)
Taric-tillægskode
Indien
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien
12,0
A026
Indien
Flex Industries Limited, A 1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien
12,5
A027
Indien
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien
14,9
A028
Indien
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, Indien
7,0
A029
Indien
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien
7,0
A030
Indien
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien
8,7
A031
Indien
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien
19,1
A032
Indien
Alle andre selskaber
19,1
A999«
Artikel 2
Artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001 affattes således:
»2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:
Land
Virksomhed
Endelig told (%)
Taric-tillægskode
Indien
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien
17,3
A026
Indien
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien
0,0
A027
Indien
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien
6,8
A028
Indien
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien
0,0
A030
Indien
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien
18,0
A031
Indien
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien
0,0
A032
Indien
Alle andre selskaber
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Sydkorea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Sydkorea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu, Seoul 121-721 Sydkorea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Alle andre selskaber
13,4
A999«
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. august 2006.
A TANÁCS 1288/2006/EK RENDELETE
(2006. augusztus 25.)
a 2026/97/EK rendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálatot követően az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségen kívüli országokból származó támogatott import védelméről szóló, 1997. október 6-i 2026/1997/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingbehozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
I. Előzetes vizsgálat és meglévő intézkedések
(1)
A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálatként” említendő. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vámként, míg az érintett termék minden más vállalattól származó behozatala vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. A Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware, vagy: a vállalat) által előállított és exportált PET-fóliára kivetett kiegyenlítő vám mértéke 3,8 % volt. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.
(2)
Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács 367/2006/EK rendeletével (4) fenntartotta az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia (PET) behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
(3)
A Tanács 366/2006/EK rendeletével (5) módosította az 1676/2001/EK rendeletet (6) az öt indiai gyártóval szemben lefolytatott, hatályos dömpingellenes vám szintjének részleges időközi felülvizsgálatát követően, és 0 %-tól 18 %-ig terjedő mértékben dömpingellenes vámot vetett ki. A PET-fólia Garware-tól érkező behozatalára kivetett dömpingellenes vám mértéke 17,4 % volt. Megjegyzendő, hogy a Garware esetében kivetett dömpingellenes vámot a 367/2006/EK rendelettel kiegyenlített támogatás szintjének figyelembevételével igazították ki (lásd még az alábbi (71) preambulumbekezdést).
II. Részleges időközi felülvizsgálati kérelem
(4)
A 2597/1999/EK tanácsi rendeletnek a Garware-ra kivetett kiegyenlítő vám szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatára vonatkozóan az alábbi közösségi gyártók nyújtottak be kérelmet: a DuPont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH, a Nuroll SpA és a Toray Plastics Europe (a továbbiakban: a kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik.
(5)
A kérelmezők azt állították, hogy a Garware-tól származó PET-fólia behozatalának tekintetében a meglévő kiegyenlítő intézkedések szintje már nem elegendő a kárt okozó támogatás ellensúlyozásához, mivel a Garware támogatásának körülményei jelentősen megváltoztak.
III. A vizsgálat
(6)
A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték van a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez, és 2005. július 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eljárás megindításáról szóló értesítéssel (7) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikkével összhangban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(7)
E felülvizsgálat terjedelmében az elfogadott kötelezettségvállalásokat nyújtó egyetlen indiai exportáló gyártó - a Garware - támogatásának vizsgálatára korlátozódott, a meglévő intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy szintmódosítása szükségességének felmérése érdekében. A vizsgálati időszak 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartott.
(8)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az érintett exportáló gyártót, az indiai kormányt és a részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményező kérelmezőket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.
(9)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a Garware-nak, amely a kérdőívek megválaszolása útján működött együtt. A Garware indiai telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(10)
A Garware, az indiai kormány és a kérelmezők tájékoztatást kaptak a vizsgálat legfontosabb eredményeiről, és észrevételeik megtételére is lehetőséget kaptak (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
I. Az érintett termék
(11)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 bejelentett polietilén-tereftalát (PET) fólia.
II. Hasonló termék
(12)
Az eredeti vizsgálatnak megfelelően megállapítást nyert, hogy a Garware által az indiai belföldi piacon előállított és értékesített, továbbá az Indiából a Közösségbe beszállított PET-fólia ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezett, és felhasználásuk is azonos. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (5) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. TÁMOGATÁSOK
I. Bevezetés
(13)
A felülvizsgálati kérelemben szereplő információ és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján a következő, állítások szerint támogatások nyújtását tartalmazó rendszereket vizsgálták meg:
a) Nemzeti rendszerek
i.
előzetes engedélyezési rendszer/előzetes felszabadítási megbízás;
ii.
Duty Entitlement Passbook szabályozás (behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer, a továbbiakban: DEPS);
iii.
különleges gazdasági övezetek/exportorientált egységek rendszere;
iv.
beruházási javak exportösztönzési rendszere;
v.
jövedelemadó-rendszerek
-
exportjövedelemadó-mentességi rendszer,
-
kutatás-fejlesztési jövedelemadó ösztönző;
vi.
exporthitelrendszer;
vii.
vámmentes utánpótlási igazolvány.
(14)
A fenti i-iv. és vii. rendszerek alapja az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvény („külkereskedelmi törvény”). A külkereskedelmi törvény értelmében India kormánya jogosult arra, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitika vonatkozásában. Az export-import politikával kapcsolatban az indiai kormány 2002. április 1-jétől2007. március 31-ig tartó ötéves tervet tett közzé (a továbbiakban: 2002-2007-es EXIM-politika). Emellett az indiai kormány kiadta a 2002-2007-es EXIM-politikát szabályozó Eljárási kézikönyvet (a továbbiakban: 2002-2007-es HOP I.), amelyet rendszeresen frissít (8).
(15)
A fenti v. pontban ismertetett jövedelemadó-rendszerek alapja a Jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amit a költségvetési törvény évente módosít.
(16)
A fenti vi. pontban szereplő exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek körében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.
b) Regionális rendszerek
(17)
A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire beérkezett válaszok alapján a Bizottság Maharashtra állam kormányának (a továbbiakban: GOM) 1992-es ösztönzőcsomag-rendszerét (a továbbiakban: PSI) is megvizsgálta. E rendszer alapjául Maharashtra kormányának Ipari, Energia és Munkaügyi Minisztériumának állásfoglalásai szolgáltak.
II. Nemzeti rendszerek
1. Előzetes engedélyezési rendszer (ALS)/előzetes felszabadítási megbízás (ARO)
a) Jogalap
(18)
A rendszer részletes ismertetését a 2002-2007-es EXIM-politika 4.1.1-től 4.1.14-ig terjedő pontjai és a 2002-2007-es HOP I. 4.1-től 4.30-ig terjedő fejezetei tartalmazzák.
b) Jogosultság
(19)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Garware igénybe vette az előzetes engedélyezési rendszert és az előzetes felszabadítási megbízást is, ezért e rendszer kiegyenlíthetőségének további elemzésére nincs szükség.
2. Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, a továbbiakban DEPBS)
a) Jogalap
(20)
A DEPBS részletes leírása a 2002-2007-es EXIM-politika 4.3. pontjában és a 2002-2007-es HOP I. 4. fejezetében található meg. Az eredeti vizsgálat idején kétféle behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer létezett: a kivitel előtti és a kivitel utáni. 2000 áprilisában megszüntették a DEPBS kivitel előtti változatát, ezért a jelenlegi felülvizsgálat során csak a kivitel utáni formát vizsgálták.
b) Jogosultság
(21)
Ezt a rendszert gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Megállapítást nyert, hogy a Garware a vizsgálati időszak alatt részesült e rendszerből.
c) Gyakorlati végrehajtás
(22)
A jogosult exportőr kérhet DEPBS-hitelt, amelyet e rendszer keretében exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék - így az érintett termék vonatkozásában is - meghatározták e DEPBS-hányadot. E hányadot a szabványos nyersanyag-végtermék normák (a továbbiakban: SION) alapján állapítják meg, figyelembe véve az exporttermékek feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére.
(23)
Az e rendszer által nyújtott kedvezményekre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció idején az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságok felé arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ezen az okiraton többek között az adott exporttranzakcióra adandó DEPBS-hitel összege is szerepel. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, India kormánya nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló, vonatkozó DEPBS-hányad az, amely az exportnyilatkozat megtételekor érvényben volt. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény szintjének visszamenőleges módosítására.
(24)
Az is megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardokkal összhangban az exportkötelezettség teljesítésekor a DEPBS-hitel elkönyvelhető eredményszemléletben, azaz a kereskedelmi számlákból származó bevételként.
(25)
Az ilyen hitelek felhasználhatók a vámok kifizetésére a korlátozás nélkül importálható bármely termék későbbi importja vonatkozásában, a tárgyi eszközök kivételével. Az ilyen hitelre behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy felhasználhatók.
(26)
A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek.
(27)
A DEPBS-hitel iránti kérelem legfeljebb 25 exporttranzakcióra, ha elektronikusan állítják össze, akkor korlátlan számú tranzakcióra érvényes. Valójában nincsenek szigorú határidők a DEPBS-hitel vonatkozásában, mivel a 2002-2007-es HOP I. 4. fejezetének 47. pontjában említett határidőket mindig az adott DEPBS-kérelemben szereplő legutolsó exporttranzakciótól számítják.
(28)
A vállalat a Bizottság tudomására hozta, hogy ez a rendszer hamarosan megszűnik, és helyébe 2006. április 1-jétől egy állítólag „WTO-kompatibilis” rendszer lép. Az eredeti tervek szerint a DEPBS 2005. április 1-jén járt volna le. Mivel azonban a helyébe lépő rendszer a fenti időpontban még nem volt végrehajtható állapotban, a DEPBS működését 2006. április 1-jéig meghosszabbították. A vállalat nem erősítette meg, hogy ez az új rendszer a fent említett dátum után végül hatályba lépett-e. Mindenesetre ez az állítólagos változás nem esik a felülvizsgálati időszak hatálya alá.
d) A DEPBS-re vonatkozó következtetések
(29)
A DEPSB az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulásának minősül, mivel a hitelt valójában az importvámok kompenzálására használják, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételeit. Ezen túlmenően a DEPBS-hitellel az exportőr kedvezményben részesül, mivel javítja a vállalat likviditását.
(30)
Ezen túlmenően a DEPBS egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető.
(31)
Ez a rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Ez nincs összhangban az alaprendelet I. mellékletének i. pontjában, II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályokkal. Az exportőr nem köteles ténylegesen felhasználni a gyártási folyamatban vámmentesen behozott termékeket, továbbá a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Emellett nem működik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártása során, vagy hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, II. és III. mellékletei értelmében történt-e többlet importvám túlfizetés. Végül minden exportőr jogosult a DEPBS-támogatásokra, függetlenül attól, hogy importál-e nyersanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyag importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a DEPBS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a felülvizsgálati folyamat során feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően kell kiszámítani. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.
(33)
A fentiekre figyelemmel indokolt, hogy a DEPSB alapján kapott juttatásokat a vizsgálati időszak során e rendszer alapján végzett valamennyi exporttranzakció vonatkozásában kapott hitelek összegében kell meghatározni. A vállalat kifogásolta, hogy a DEPBS-re vonatkozó illetéket 2005. május 26-tól 11 %-ról 8 %-ra csökkentették, azaz az állítólagos változásra a felülvizsgálati időszak nem terjedt ki; ezért e változás kihatásai és fontossága nem ellenőrizhető, így az alaprendelet 5. cikkének értelmében ezt az állítást el kell utasítani.
(34)
Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének (számláló) kiszámításához a hitelek összegéből levonták a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat.
(35)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegek kerültek elosztásra, a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra - ami megfelelő nevezőként szolgál -, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és odaítélésére nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. E rendszerben a Garware vállalat kedvezményhez jutott a vizsgálati időszakban: a kapott támogatás mértéke 10,3 % volt.
3. Exportorientált egységek rendszere (EOUS)/különleges gazdasági övezetek rendszere (SEZS)
a) Jogalap
(36)
E rendszerek részletes leírása sorrendben a 2002-2007-es EXIM-politika 6. fejezetében (EOUS) és a 2002-2007-es HOP I. 7. fejezetében (SEZS) található meg.
b) Jogosultság
(37)
A Garware-ral kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy a vizsgálati időszak alatt a fenti rendszerek bármelyikében alapították volna, ezért e rendszerek kiegyenlíthetőségének további vizsgálatára nincs szükség.
4. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
a) Jogalap
(38)
A EPCGS részletes leírása a 2002-2007-es EXIM-politika 5. fejezetében és a 2002-2007-es HOP I. 5. fejezetében található meg.
b) Jogosultság
(39)
E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártókhoz vagy szolgáltatásnyújtókhoz „kötött” gyártó-exportőr és exportáló kereskedő jogosult. Megállapítást nyert, hogy a Garware a vizsgálati időszak alatt e rendszer kedvezményezettje volt.
c) Gyakorlati végrehajtás
(40)
Az exportkötelezettség feltételével egy adott vállalat csökkentett vámtétellel importálhat (új, és - 2003. április óta - legfeljebb 10 éves, használt) beruházási javakat. Ehhez India kormánya kérelem alapján és díjfizetés ellenében kiállít egy EPCG-engedélyt. 2000 áprilisa óta a rendszer keretében importált összes beruházási javak vonatkozásában a rendszer 5 %-os csökkentett importvámszintet ír elő. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.
d) Az EPCGS-sel kapcsolatos következtetések
(41)
Az EPCGS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulásnak minősül, mivel ez az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a vámcsökkentés előnyt biztosít az exportőrnek, mert az importáláskor megtakarított vámok növelik a likviditását.
(42)
Továbbá az EPCGS az exportteljesítmény függvényében járó jogszabályban előírt támogatásnak számít, mivel az ilyen engedélyek export-kötelezettségvállalás nélkül nem kaphatók meg. Ezért ez az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.
(43)
E rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vámvisszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezmény-rendszernek. Az alaprendelet I. mellékletének i. pontjában meghatározottak szerint az ilyen jellegű megengedhető rendszerek a beruházási javakra nem terjednek ki, mivel ezeket az exporttermékek előállítása során nem használják fel.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(44)
A számláló meghatározása a következőképpen történt: az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a támogatás összegét a PET-fólia gazdasági ágazatában az ilyen tárgyi eszközök esetében szokásosan alkalmazott értékcsökkenési módszert tükröző időszakra kivetített, az importált tárgyi eszközök után ki nem fizetett vámok alapján számítják ki. Ehhez az összeghez - az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében - hozzáadták a kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.
(45)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották a felülvizsgálati időszak alatt keletkezett teljes exportforgalomra - ez a vonatkozó nevező -, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt. A Garware-nak juttatott támogatás mértéke 1,8 %.
5. Jövedelemadó-mentességi rendszer (ITES)
a) Jogalap
(46)
E rendszer jogalapját a költségvetési törvény által évente módosított 1961. évi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: ITA) tartalmazza. A költségvetési törvény évente meghatározza az adóbeszedés alapját, valamint az igényelhető különféle mentességeket és kedvezményeket. Az exportáló vállalatok az 1961. évi jövedelemadóról szóló törvény 10A., 10B. és 80HCC. szakasza alapján igényelhetik az adómentességet.
b) Gyakorlati végrehajtás
(47)
Mivel a Garware-ral kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna a jövedelemadóról szóló törvény nyújtotta kedvezményekkel, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges.
6. Exporthitelrendszer (ECS)
a) Jogalap
(48)
A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002-03” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003-04” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.
b) Jogosultság
(49)
Ezt a rendszert gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Megállapítást nyert, hogy a Garware a vizsgálati időszak alatt e rendszer kedvezményezettje volt.
c) Gyakorlati végrehajtás
(50)
Ennek a rendszernek a keretében az Indiai Központi Jegybank indiai rúpiában és devizában egyaránt kötelező maximális kamatlábat állapít meg a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.
(51)
Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben, melyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg.
d) Az ECS-sel kapcsolatos következtetések
(52)
Először is miután a kedvezményezett kamatköltségei csökkentek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest, ez az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kedvezménynek minősül. Annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül, és utasítja a kereskedelmi bankokat az exportáló vállalatoknak kedvezményes finanszírozás nyújtására. Ez a kedvezményes finanszírozás olyan támogatással egyenértékű, amely egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, s ezért az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény függvényei.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(53)
A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, melyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a vállalat által a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A Garware élt az ECS nyújtotta kedvezményekkel és 1,2 %-os támogatásban részesült.
7. Vámmentes újrafeltöltési igazolás (DFRC)
a) Jogalap
(54)
A rendszer jogalapja a 2002-2007-es EXIM-politika 4.2.1-4.2.7. pontja, és a 2002-2007-es HOP I. 4.31-4.36. pontja.
b) Gyakorlati végrehajtás
(55)
Mivel a Garware-ral kapcsolatban nem nyert megállapítást, hogy élt volna a vámmentes újrafeltöltési igazolásból fakadó kedvezményekkel, e rendszer kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges.
III. Regionális rendszerek
a) Jogalap
(56)
Maharashtra kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosított az iparnak az állam kevésbé fejlett területein való elterjesztése érdekében, az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. Ezt a rendszert bevezetése óta többször módosították; 1993. október 1. és 2001. március 31. között az „1993-as rendszer” volt érvényben, míg a legutóbbi módosítást, a „2001-es rendszert”2001. március 31-én vezették be, és várhatóan 2006. március 31-ig fog működni. A Maharashtra állam kormányának ösztönzőcsomag-rendszere több alrendszerből áll, melyek közül a legfontosabb a helyi forgalmi adó alóli mentesség és a helyi adó visszatérítése.
b) Jogosultság
(57)
A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak a kevéssé fejlett területeken kell befektetniük, új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésére vagy diverzifikációjára történő nagymértékű tőkebefektetés eszközlésével. E területeket gazdasági fejlettségüktől függően különböző kategóriákba sorolták be (például alacsony fejlettségű fejlett terület, kevésbé fejlett terület, legkevésbé fejlett terület). Az ösztönzők kialakításához a fő szempont a befektetés nagysága mellett az a terület, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön.
c) Gyakorlati végrehajtás
(58)
Helyi forgalmiadó-mentesség: Az áruk után rendszerint meg kell fizetni a központi forgalmi adót (az államközi eladások vonatkozásában), vagy a tranzakciók lebonyolításának államától/államaitól függő különböző szintű állami forgalmi adót (az államon belüli értékesítésekre). Nem terheli forgalmi adó az áruk behozatalát vagy kivitelét, míg a belföldi értékesítések a vonatkozó mértékű forgalmi adó hatálya alá tartoznak. A mentességi rendszer alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kell forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, a kijelölt egységek mentesülnek a helyi forgalmi adó alól az olyan szállítótól eszközölt árubeszerzéseikre, aki maga is jogosult a rendszerre. Míg az eladási tranzakció nem biztosít kedvezményt a kijelölt eladóegységnek, a vételi tranzakció kedvezményt juttat a kijelölt beszerzőegységnek. Megállapítást nyert, hogy a Garware a vizsgálati időszak alatt élt e mentességgel.
(59)
A helyi adó visszatérítése: A helyi adót India helyi önkormányzatai szedik azon áruk után, amelyek belépnek egy város vagy kerület területi határain. Az ipari vállalkozások jogosultak a helyi adónak a Maharashtra kormánya általi visszatérítésére, ha létesítményük az állam területén belül egyes meghatározott városokban vagy kerületekben van. A visszatéríthető teljes összeget az állóeszközberuházás 100 %-ában korlátozták. Megállapítást nyert, hogy a Garware a vizsgálati időszak alatt élt e visszatérítés lehetőségével.
d) A Maharashtra kormánya által nyújtott ösztönzőcsomag-rendszerrel kapcsolatos következtetések
(60)
A Maharashtra kormánya által nyújtott ösztönzőcsomag-rendszer az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A fent megvizsgált két alrendszer Maharashtra kormánya részéről pénzügyi hozzájárulást képez, mivel az engedmény csökkenti Maharashtra kormányának egyébként esedékes bevételét. Emellett e mentesség/visszatérítés a vállalatnak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását.
(61)
A vállalat előterjesztette, hogy a forgalmi adót 2005. április 1-jétől eltörölték, és hogy Maharashtra kormánya ettől fogva bevezette a „hozzáadottérték-adó rendszerét”, amelynek értelmében a vállalat a teljes illetéket köteles kifizetni. Ugyanakkor ez az állítólagos változás a vizsgálati időszak után történt, ezért e változás hatásai és jelentősége nem volt ellenőrizhető. Mindenesetre a rendszerrel és a vállalat e rendszerből fakadó kötelezettségeivel kapcsolatban nem nyújtottak be vonatkozó bizonyítékot. Az alaprendelet 5. cikkének értelmében ezt az állítást el kellett utasítani.
(62)
A rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen eszközöltek befektetést. A rendszert e területeken kívül működő vállalatok nem vehetik igénybe. A kedvezmény mértéke az érintett területtől függően változik. A rendszer egyedi, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban kiegyenlíthető.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(63)
A forgalmiadó-mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő azon forgalmi adó összege alapján történt, amelyet a rendszer alapján nem fizettek meg. Hasonlóképpen, a helyi adó vonatkozásában az exportőr kedvezményét a vizsgálati időszakban visszatérített adó összegeként számították ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegeket (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, s odaítélésére nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. Az említett időszak alatt a Garware élt e rendszerek által nyújtott kedvezményekkel, a támogatás mértéke 1,6 %-os volt.
IV. A kiegyenlíthető támogatások összege
(64)
A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve, a megvizsgált exportőr-gyártók esetében 14,9 % volt. E támogatási összegek meghaladják alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis értékhatárt.
(%)
Rendszer
DEPBS
EPCG
ECS
Maharashtra kormánya által nyújtott ösztönzőcsomag-rendszer
Összesen
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Ezért megállapítható, hogy az alaprendelet 19. cikkének értelmében a jelenleg hatályban levő intézkedésekkel többé nem ellensúlyozhatóak a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozó kiegyensúlyozható támogatások.
V. A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében
(66)
Az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedés folytatólagos alkalmazása elegendő lenne-e a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellentételezéséhez.
(67)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a Garware továbbra is élvezte az indiai hatóságok által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett az e felülvizsgálat során megállapított támogatás-mérték jelentősen meghaladja az eredeti vizsgálat alatt meghatározott mértéket. A fent elemzett támogatási rendszerek ismétlődő kedvezményeket nyújtanak. A DEPBS és a forgalmiadó-visszatérítés kivételével nincs arra utaló jel, hogy e programok lejárnának vagy azokat módosítanák a belátható jövőben. A Garware szerint a DEPBS-t helyettesítő rendszer a tervek szerint 2006. április 1-jén lép hatályba. A vállalat nem erősítette meg azt, hogy erre sor került-e. A DEBPS-rendszernek az állítólag „WTO-kompatibilis” rendszerrel - amelyről a Bizottság információval nem rendelkezik - való felváltása nyomán létrejövő helyzetet a megfelelő időben értékelni kell. A DEPBS felváltására vonatkozó megalapozott bizonyíték hiányában megállapítható, hogy e felülvizsgálat céljaira a DEPBS továbbra is működő rendszernek tekintendő. Hasonlóképpen a vállalat nem szolgált részletekkel a „HÉA-hoz hasonló” rendszerről, amely a vizsgálati időszak után állítólag a forgalmi adó helyébe lépett a maharashtrai kormányban, és ezért megállapítható, hogy e felülvizsgálat céljaira a forgalmiadó-rendszer továbbra is adottnak tekintendő.
(68)
Mivel bizonyítást nyert, hogy a vállalat a korábbiaknál jóval nagyobb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is az eredeti vizsgálatban meghatározott összegnél magasabb támogatást kap, a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő intézkedés folyamatos alkalmazása kevés a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért - az új megállapítások leképezése érdekében - az intézkedés szintjét módosítani kell.
VI. Következtetés
(69)
Tekintetbe véve a Garware-nak juttatott támogatás szintjével és azzal kapcsolatban levont következtetéseket, hogy a hatályos intézkedések nem elegendőek a megállapított kiegyenlíthető támogatások ellensúlyozásához, az érintett termék Garware általi behozatalára kivetett kiegyenlítő támogatást módosítani kell ahhoz, hogy az tükrözze az újonnan megállapított támogatási szinteket.
(70)
Az alábbi (72) preambulumbekezdésben megállapított, módosított kiegyenlítő vámot az e felülvizsgálat során megállapított új szubvenciómérték alapján állapították meg, mivel az eredeti vizsgálati időszakban kiszámított károkozó különbözet továbbra is magasabb.
(71)
Mivel az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping vagy az exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez, az e felülvizsgálat során feltárt, az exporttámogatások mértékének (13,3 %) megfelelő kiegyenlítő vám összegét le kell vonni a Garware-ra az 1676/2001/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám összegéből. A 366/2006/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes vám módosítása után a Garware számára 20,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Ebből 2,7 %-ot vontak le az akkor hatályban levő és az exporttámogatásoknak megfelelő kiegyenlítő vám összegéből, így az említett vállalatra kirótt dömpingellens vám mértéke 17,4 %. E felülvizsgálat eredményeképpen további 10,6 %-ot kell levonni a vállalatra kirótt, és a megállapított exporttámogatások összegének megfelelő kiegyenlítő vámot tükröző egyedi dömpingellenes vám mértékéből; a Garware-ra kirótt dömpingellenes vám mértékét így az említett összeggel 6,8 %-ra kell csökkenteni.
(72)
A fentiek alapján a Garware vonatkozásában javasolt, vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett vám mértéke a következő:
(%)
Exporttámogatás mértéke
Teljes támogatás mértéke
Dömpingkülönbözet
Kiegyenlítő vám
Értékvám
Teljes vámtétel
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
A Garware-t, az indiai kormányt és a kérelmezőket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a hatályban levő intézkedések módosítására vonatkozó ajánlást szándékoztak tenni, és lehetőséget is biztosítottak számukra, hogy észrevételeiket megtegyék. A Garware-hoz és az indiai kormányhoz egyetlen észrevétel sem érkezett; a kérelmező észrevételeiből kiderült, hogy egyetért a Bizottság által levont következtetésekkel.
(74)
Az egyes vállalatokra vonatkozóan e rendeletben meghatározott kiegyenlítő és dömpingellenes vámok mértékét a 367/2006/EK és a 366/2006/EK rendelet elfogadásához vezető vizsgálatok, valamint e felülvizsgálat megállapításai alapján határozták meg. E megállapítások tükrözik a Garware-ral kapcsolatban e felülvizsgálat során megállapított helyzetet. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem szereplő bármely más vállalat - a konkrétan megemlített vállalatok kapcsolt vállalatait is beleértve - által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(75)
A vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) késedelem nélkül a Bizottsághoz kell benyújtani (9), mellékelve minden lényeges információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz és a hazai és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek példának okáért az ilyen névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységben bekövetkezett változással függenek össze,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 367/2006/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges vámtételek, az alábbi vállalatok által Indiában gyártott termékek behozatalára a következők:
Ország
Vállalat
Végleges vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
Minden más vállalat
19,1
A999”
2. cikk
Az 1676/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges dömpingellenes vámok, az alábbi vállalatoktól származó termékek tekintetében a következők:
Ország
Vállalat
Végleges vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
Minden más vállalat
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Minden más vállalat
13,4
A999”
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. augusztus 25-én.