EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 633/2009/EF
af 13. juli 2009
om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til og lånegarantier for projekter uden for Fællesskabet
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 179 og 181 A,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har siden 1963 gennemført aktiviteter uden for Fællesskabet til støtte for Fællesskabets eksterne politikker.
(2)
De fleste af disse aktiviteter er blevet udført efter anmodning fra Rådet og har været underlagt en fællesskabsbudgetgaranti, der forvaltes af Kommissionen. Senest blev fællesskabsgarantien iværksat for perioden 2000-2007 ved Rådets afgørelse 2008/580/EF af 23. juni 2008 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (de sydøstlige nabolande, Middelhavslandene, Latinamerika og Asien samt Den Sydafrikanske Republik) (2) og ved Rådets afgørelse 2001/777/EF af 6. november 2001 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med en særlig långivningsaktion til fordel for udvalgte miljøprojekter i området langs Ruslands Østersøkyst som led i den nordlige dimension (3) og Rådets afgørelse 2005/48/EF af 22. december 2004 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til visse typer af projekter i Rusland, Ukraine, Moldova og Belarus (4) til en række regionalt specifikke långivningsaktioner.
(3)
Med det formål at støtte Fællesskabets aktioner i tredjelande uden at påvirke EIB's kreditværdighed bør EIB tilbydes en fællesskabsbudgetgaranti til at gennemføre transaktioner uden for Fællesskabet. EIB bør tilskyndes til at øge antallet af aktiviteter uden for Fællesskabet uden at udnytte fællesskabsgarantien, især i landene i førtiltrædelsesfasen og Middelhavslandene samt i investeringsværdige lande i andre regioner, samtidig med at karakteren af fællesskabsgarantiens dækning bør præciseres som en dækning mod risici af politisk eller statslig art.
(4)
Fællesskabsgarantien bør dække tab i forbindelse med lån til og lånegarantier for EIB-finansieringsberettigede investeringsprojekter, der gennemføres i lande, der er omfattet af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (5) (IPA), det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (6) og instrumentet for udviklingssamarbejde (DCI) (7), hvor disse lån eller lånegarantier er blevet ydet i henhold til en undertegnet aftale, som hverken er udløbet eller er blevet opsagt (»EIB-finansieringstransaktioner«).
(5)
De beløb, som fællesskabsgarantien dækker i henhold til denne afgørelse, bør udgøre beløbslofter for EIB's finansiering under fællesskabsgarantien. Der bør ikke være tale om mål, som EIB er forpligtet til at nå.
(6)
Fællesskabets politik i forhold til tredjelande er blevet revideret og udvidet i de senere år. Dette gælder især førtiltrædelsesstrategien, den europæiske naboskabspolitik, de fornyede partnerskaber med Latinamerika og Sydøstasien samt Den Europæiske Unions strategiske partnerskaber med Rusland, Kina og Indien. Dette gælder endvidere i forhold til Fællesskabets udviklingspolitik, som nu er blevet udvidet til at omfatte samtlige udviklingslande. Denne udviklingspolitik er en af grundpillerne i Fællesskabets eksterne forbindelser, der giver en løsning tilpasset behovene i udviklingslandene.
(7)
Fra 2007 er Fællesskabets relationer i forhold til tredjelande også støttet af de nye finansieringsinstrumenter, nemlig IPA, ENPI, DCI, Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) (8) og stabilitetsinstrumentet (9).
(8)
EIB's finansieringstransaktioner bør være i overensstemmelse med og støtte Fællesskabets politik i forhold til tredjelande, herunder også specifikke regionale målsætninger, og bør bidrage til det generelle mål om i henhold til traktatens artikel 177 og 179 at fremme og konsolidere demokratiet og retsstaten, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt bidrage til overholdelse af internationale miljøaftaler, i hvilke Fællesskabet er part. EIB's finansieringstransaktioner bør, navnlig i forhold til udviklingslandene, fremme: bæredygtig økonomisk og social udvikling i disse lande, især i de dårligst stillede blandt dem, en harmonisk og gradvis integration i verdensøkonomien, bekæmpelse af fattigdommen, den generelle målsætning om at udvikle og konsolidere demokratiet og retsstaten, det overordnede mål om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som overholdelse af de mål, der er godkendt af Fællesskabet i forbindelse med De Forenede Nationer og andre kompetente internationale organisationer. EIB's finansiering bør supplere Fællesskabets tilsvarende bistandspolitikker, -programmer og -instrumenter i de forskellige regioner ved at sikre en overordnet sammenhæng i Fællesskabets aktioner. Desuden bør beskyttelsen af medlemsstaternes miljø og energisikkerhed indgå i EIB's finansieringsmål i alle de finansieringsberettigede regioner. EIB's finansieringstransaktioner bør finde sted i lande, der opfylder passende betingelser, som er i overensstemmelse med fællesskabsaftaler på højt plan om politiske og makroøkonomiske aspekter.
(9)
Den politiske dialog mellem Kommissionen og EIB samt den strategiske planlægning og sammenhæng mellem EIB's og Kommissionens finansiering bør styrkes. Sammenkædningen af EIB's aktiviteter uden for Fællesskabet og Fællesskabets politikker bør styrkes via et udbygget samarbejde mellem EIB og Kommissionen på centralt plan samt i marken. En sådan udbygget koordination bør bl.a. omfatte tidlig gensidig konsultation om politiske spørgsmål, udarbejdelse af dokumenter af fælles betydning og projektplanlægning. Af særlig betydning er tidlig konsultation om strategiske planlægningsdokumenter udarbejdet af Kommissionen eller af EIB med henblik på at opnå størst mulig synergi mellem EIB's og Kommissionens aktiviteter og måle, hvor store fremskridt der gøres hen imod opfyldelsen af relevante fællesskabspolitiske målsætninger.
(10)
Hvad angår landene i førtiltrædelsesfasen bør EIB's finansiering i disse lande afspejle de prioriteter, der er fastsat i tiltrædelsespartnerskabsaftaler og europæiske partnerskabsaftaler, i stabiliserings- og tiltrædelsesaftaler og i forhandlinger med Fællesskabet. Fokus i Fællesskabets aktioner i det vestlige Balkan bør fortsat gradvis flyttes fra genopbygningsstøtte til førtiltrædelsesstøtte. I denne forbindelse bør EIB's aktiviteter også søge at fremme institutionsopbygningsaspektet, eventuelt i samarbejde med andre internationale finansielle institutioner, der er aktive i regionen. I perioden 2007-2011 bør finansieringen til kandidatlandene (Kroatien, Tyrkiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) i stigende grad ske under den førtiltrædelsesfacilitet, der stilles til rådighed af EIB, og som med tiden bør udvides til at omfatte de potentielle kandidatlande i det vestlige Balkan i takt med fremskridtet i deres tiltrædelsesproces.
(11)
Hvad angår de lande, der er omfattet af ENPI, bør EIB videreføre og konsolidere sine aktiviteter vedrørende Middelhavsområdet og sætte øget fokus på udvikling af den private sektor. I denne forbindelse er det nødvendigt, at partnerlandene samarbejder om at fremme udviklingen af den private sektor og tilskynde til en strukturreform, navnlig i den finansielle sektor, og der er behov for andre foranstaltninger, der kan lette EIB's aktiviteter, navnlig for at sikre, at EIB kan udstede obligationer på lokale markeder. Hvad angår Østeuropa, det sydlige Kaukasus og Rusland bør EIB udvide sine aktiviteter i de berørte lande på passende betingelser, der er i overensstemmelse med fællesskabsaftaler på højt niveau med det pågældende land om politiske og makroøkonomiske aspekter. I denne region bør EIB finansiere projekter af væsentlig interesse for Fællesskabet inden for transport-, energi-, telekommunikations- og miljøinfrastruktur. Højeste prioritet bør gives til projekter i forbindelse med udvidede, vigtige transeuropæiske net, projekter med grænseoverskridende virkninger for en eller flere medlemsstater og større projekter, der fremmer regional integration via øget konnektivitet. Inden for miljøsektoren bør EIB i Rusland lægge særlig vægt på projekter, der ligger inden for rammerne af miljøpartnerskabet under den nordlige dimension. Inden for energisektoren har strategiske energiforsynings- og energitransportprojekter særlig betydning i overensstemmelse med fællesskabspolitikkens målsætning om diversificering af energikilderne og med henblik på at sikre forbrugerne stabile og sikre ressourcer. EIB's finansieringstransaktioner i denne region bør gennemføres i nært samarbejde med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), især på de vilkår, der skal fastsættes i et trepartsaftalememorandum mellem Kommissionen, EIB og EBRD.
(12)
EIB's finansiering i asiatiske og latinamerikanske lande vil blive gradvis tilpasset Unionens samarbejdsstrategi i disse regioner og udgøre et supplement til instrumenter, der finansieres over Fællesskabets budgetmidler. EIB bør bestræbe sig på gradvis at udvide sine aktiviteter til flere lande i disse regioner, herunder mindre velstående lande. Til støtte for Fællesskabets målsætninger bør EIB's finansiering i asiatiske og latinamerikanske lande fokusere på miljømæssig bæredygtighed (herunder imødegåelse af klimaændringer) og energisikkerhedsprojekter samt den fortsatte støtte til Unionens tilstedeværelse i Asien og Latinamerika gennem direkte udenlandske investeringer og overførsel af teknologi og knowhow. Under hensyn til omkostningseffektiviteten bør EIB også kunne arbejde direkte med lokale virksomheder, især på områderne miljømæssig bæredygtighed og energisikkerhed. Målsætningerne for EIB's finansiering i Asien og Latinamerika vil blive taget op til fornyet overvejelse under midtvejsevalueringen.
(13)
I Centralasien bør EIB fokusere på større energiforsynings- og energitransportprojekter, der også tjener Fællesskabets egne energiinteresser og er i overensstemmelse med og støtter Fællesskabets politiske målsætninger om diversificering af energikilder og Kyoto-kravene og om styrkelse af miljøbeskyttelse. EIB's finansiering i Centralasien bør desuden gennemføres i nært samarbejde med EBRD og navnlig på de vilkår, der skal fastsættes i et trepartsaftalememorandum mellem Kommissionen, EIB og EBRD.
(14)
Som et supplement til EIB's aktiviteter under partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (10) (Cotonouaftalen) til fordel for de pågældende lande bør EIB i Sydafrika fokusere på infrastrukturprojekter af offentlig interesse (herunder kommunal infrastruktur og el- og vandforsyning) og støtte til den private sektor, herunder små og mellemstore virksomheder. Gennemførelsen af bestemmelserne om økonomisk samarbejde i aftalen om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side (11) vil yderligere fremme EIB's aktiviteter i denne region.
(15)
Med henblik på at forbedre sammenhængen i den samlede fællesskabsstøtte i de pågældende regioner bør der findes muligheder for eventuelt at kombinere EIB-finansiering med fællesskabsbudgetmidler i form af gavebistand, risikovillig kapital og rentetilskud sammen med teknisk bistand til projektforberedelse og projektgennemførelse eller til forbedring af de retlige og reguleringsmæssige rammer via IPA, ENPI, stabilitetsinstrumentet, EIDHR og, for Sydafrikas vedkommende, DCI.
(16)
EIB har i forvejen et nært samarbejde med de internationale finansielle institutioner og de europæiske bilaterale institutioner. Dette samarbejde er reguleret ved regionalt specifikke aftalememoranda, som bør godkendes af EIB's styrende organer. I sine finansieringstransaktioner uden for Fællesskabet, der falder inden for denne afgørelses anvendelsesområde, bør EIB i relevant omfang bestræbe sig på yderligere at udbygge koordinationen og samarbejdet med de internationale finansielle institutioner og med de europæiske bilaterale institutioner, herunder eventuelt samarbejdet om sektorbetingelser, øget brug af samfinansiering og deltagelsen, sammen med andre internationale finansielle institutioner, i globale initiativer som f.eks. fremme af støttekoordination og -effektivitet.
(17)
EIB's og Kommissionens rapportering og videreformidling af oplysninger om EIB's finansieringstransaktioner bør styrkes. På grundlag af oplysninger fra EIB bør Kommissionen årligt aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om EIB's finansieringstransaktioner i medfør af denne afgørelse. Rapporten bør især indeholde de strategiske planlægningsdokumenter og indeholde et afsnit om merværdi i overensstemmelse med Fællesskabets politikker og et afsnit om samarbejde med Kommissionen, andre internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer, herunder vedrørende samfinansiering.
(18)
Den fællesskabsgaranti, der iværksættes ved denne afgørelse, bør dække EIB-finansieringstransaktioner, der undertegnes i perioden fra den 1. februar 2007 til den 31. oktober 2011. For at gøre status over forløbet igennem første halvdel af denne periode bør EIB og Kommissionen udarbejde en midtvejsevaluering af denne afgørelse. En sådan evaluering bør især indeholde en ekstern evaluering, for hvilken referencegrundlaget er angivet i bilag II.
(19)
EIB's finansieringstransaktioner bør fortsat forvaltes i henhold til EIB's egne regler og procedurer, herunder passende kontrolforanstaltninger, samt i henhold til de relevante regler og procedurer vedrørende Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).
(20)
Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (»garantifonden«), der blev oprettet ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 (12), bør fortsat udgøre en likviditetsmæssig stødpude for Fællesskabets budget mod tab i forbindelse med EIB's finansieringstransaktioner.
(21)
EIB bør i samarbejde med Kommissionen udarbejde en vejledende flerårlig programmering af omfanget af undertegnelser af EIB's finansieringstransaktioner, så der kan opnås en passende budgetplanlægning for tilførsel af kapital til garantifonden. Kommissionen bør tage hensyn til denne planlægning i den almindelige budgetplanlægning, der forelægges budgetmyndigheden.
(22)
Ved sin dom af 6. november 2008 i sag C-155/07 (Parlamentet mod Rådet) annullerede De Europæiske Fællesskabers Domstol Rådets afgørelse 2006/1016/EF af 19. december 2006 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til og lånegarantier for projekter uden for Fællesskabet (13). Afgørelse 2006/1016/EF var blevet udvidet til at gælde fem centralasiatiske lande (Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan) ved Rådets afgørelse 2008/847/EF af 4. november 2008 om centralasiatiske landes ret til finansiering efter afgørelse 2006/1016/EF (14).
(23)
Domstolen bestemte imidlertid, at virkningerne af afgørelse 2006/1016/EF skulle opretholdes for de af EIB's finansieringstransaktioner, der aftales, indtil en ny afgørelse, der er vedtaget med rette hjemmel, dvs. både artikel 179 og 181 A i traktaten, træder i kraft inden for en frist på 12 måneder fra datoen for dommens afsigelse. Udfaldet af denne dom er, at den fælles beslutningsprocedure finder anvendelse på aktiveringen af det fakultative mandat, støtteberettigelsen af landene i bilag I og suspenderingen af ny EIB-finansiering i et bestemt land i tilfælde af alvorlige bekymringer vedrørende den politiske eller økonomiske situation.
(24)
Det er derfor nødvendigt, at Europa-Parlamentet og Rådet træffer en ny afgørelse for at sikre uændret videreførelse af garantierne for EIB's relevante finansieringstransaktioner uden for Fællesskabet.
(25)
Der bør dog sikres en hurtig vedtagelse af denne afgørelse, samtidig med at Europa-Parlamentets beføjelser bør respekteres fuldt ud; Kommissionen bør derfor inden den 30. april 2010 forelægge et forslag til en ny afgørelse, der blandt andet tager hensyn til konklusionerne i midtvejsevalueringen.
(26)
Dette forslag til en ny afgørelse bør blandt andet behandle spørgsmålet om bedre kontrol fra Europa-Parlamentets og Rådets side med de politiske beslutninger, der træffes i EIB og i Kommissionen inden for rammerne af den nye afgørelse, spørgsmålet om gennemsigtighed i hele finansieringssystemet og spørgsmålet om begrænsningen af fællesskabsgarantien i forhold til udbetalte lån -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Garanti og beløbslofter
1. Fællesskabet yder Den Europæiske Investeringsbank (EIB) en generalgaranti (»fællesskabsgaranti«) til dækning af alle udeblevne, men forfaldne betalinger til EIB i forbindelse med lån til og lånegarantier for EIB-finansieringsberettigede investeringsprojekter, der gennemføres i lande, der er omfattet af denne afgørelse, hvis lån eller lånegaranti er ydet i henhold til en undertegnet aftale, som hverken er udløbet eller er blevet opsagt (»EIB-finansieringstransaktioner«), og som er ydet i overensstemmelse med EIB's egne regler og procedurer til støtte for relevante målsætninger i Fællesskabets eksterne politikker.
2. Fællesskabsgarantien begrænses til 65 % af det samlede beløb for udbetalte lån og lånegarantier ydet under EIB-finansieringstransaktioner med fradrag af tilbagebetalte beløb og med tillæg af alle hermed forbundne beløb.
3. Det maksimale beløbsloft for EIB's finansieringstransaktioner i hele perioden 2007-2013 med fradrag af annullerede beløb må ikke overstige 27 800 000 000 EUR. Dette maksimale beløbsloft opdeles i to dele:
a)
et grundloft, der udgør et fast beløb på højst 25 800 000 000 EUR, hvis regionale fordeling er fastlagt i stk. 4, dækkende hele perioden 2007-2013
b)
et fakultativ mandat på 2 000 000 000 EUR. Aktiveringen af hele eller en del af dette valgfrie beløb og dets regionale fordeling foretages af Europa-Parlamentet og Rådet, der træffer afgørelse efter proceduren i traktatens artikel 251. Afgørelsen vil være baseret på resultatet af den midtvejsevaluering, der er fastsat i artikel 9.
4. Det i stk. 3, litra a), nævnte grundloft opdeles i følgende bindende regionale beløbslofter:
a)
lande i førtiltrædelsesfasen: 8 700 000 000 EUR
b)
naboskabs- og partnerskabslande: 12 400 000 000 EUR
fordelt på følgende vejledende underlofter:
i)
Middelhavslande: 8 700 000 000 EUR
ii)
Østeuropa, det sydlige Kaukasus og Rusland: 3 700 000 000 EUR
c)
Asien og Latinamerika: 3 800 000 000 EUR
fordelt på følgende vejledende underlofter:
i)
Latinamerika: 2 800 000 000 EUR
ii)
Asien (herunder Centralasien): 1 000 000 000 EUR
d)
Den Sydafrikanske Republik: 900 000 000 EUR.
5. Inden for de regionale beløbslofter kan EIB's styrende organer beslutte at omfordele op til 10 % af det regionale beløbsloft mellem underlofter.
6. Fællesskabsgarantien dækker EIB-finansieringstransaktioner, der undertegnes i perioden fra den 1. februar 2007 til den 31. oktober 2011. EIB-finansieringstransaktioner, der er undertegnet i henhold til afgørelse 2006/1016/EF og 2008/847/EF, vil fortsat være omfattet af fællesskabsgarantien i henhold til denne afgørelse.
7. Hvis Europa-Parlamentet og Rådet ikke ved udløbet af den i stk. 6 omhandlede periode har vedtaget en afgørelse om at give EIB en ny fællesskabsgaranti for sine finansieringstransaktioner uden for Fællesskabet, forlænges perioden automatisk med seks måneder.
Artikel 2
Omfattede lande
1. Listen over de lande, der er berettigede eller potentielt berettigede til EIB-finansiering under fællesskabsgarantien, er fastlagt i bilag I.
2. For så vidt angår de lande på listen i bilag I, der er markeret med »(*)«, og andre lande, der ikke er opført på listen i bilag I, vil deres berettigelse til EIB-finansiering under fællesskabsgarantien blive besluttet af Europa-Parlamentet og Rådet i hvert enkelt tilfælde efter proceduren i traktatens artikel 251.
3. Fællesskabsgarantien dækker kun EIB-finansieringstransaktioner, der gennemføres i lande, der har indgået en rammeaftale med EIB, der fastsætter de retlige betingelser, hvorunder sådanne transaktioner skal gennemføres.
4. I tilfælde af alvorlige bekymringer vedrørende den politiske eller økonomiske situation i et bestemt land kan Europa-Parlamentet og Rådet beslutte at suspendere ny EIB-finansiering under fællesskabsgarantien i det pågældende land efter proceduren i traktatens artikel 251.
5. Fællesskabsgarantien dækker ikke EIB-finansieringstransaktioner i et bestemt land, hvis aftalen vedrørende sådanne transaktioner er blevet undertegnet, efter at landet har tiltrådt Den Europæiske Union.
Artikel 3
Sammenhæng med Fællesskabets politikker
1. Sammenhængen mellem EIB's aktioner i tredjelande og Fællesskabets eksterne politiske målsætninger skal styrkes for at opnå størst mulig synergi mellem EIB's finansiering og Den Europæiske Unions budgetmidler, navnlig gennem en regelmæssig og systematisk dialog og tidlig konsultation om:
a)
strategidokumenter udarbejdet af Kommissionen, f.eks. landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter, handlingsplaner og førtiltrædelsesdokumenter
b)
EIB's strategiske planlægningsdokumenter og projektplanlægning
c)
andre politiske og operationelle aspekter.
2. Samarbejdet bør gennemføres forskelligt fra region til region under hensyntagen til EIB's rolle og Fællesskabets politik i hver enkelt region.
3. En EIB-finansieringstransaktion omfattes ikke af dækningen under fællesskabsgarantien, hvis Kommissionen afgiver en negativ udtalelse om transaktionen inden for rammerne af den procedure, der er omhandlet i artikel 21 i EIB's vedtægter.
4. Sammenhængen mellem EIB's finansieringstransaktioner og Fællesskabets eksterne politiske målsætninger overvåges i henhold til artikel 6.
Artikel 4
Samarbejde med andre internationale finansielle institutioner
1. EIB's finansieringstransaktioner bør, hvor det er relevant, i større og større udstrækning gennemføres i samarbejde med og/eller ved hjælp af samfinansiering mellem EIB og andre internationale finansielle institutioner eller europæiske bilaterale institutioner for at opnå størst mulig synergi, samarbejde og effektivitet og for at sikre en rimelig risikodeling og sammenhængende projekt- og sektorbetingelser.
2. Det i stk. 1 omhandlede samarbejde bør fremmes ved koordination, der navnlig gennemføres inden for rammerne af aftalememoranda mellem, hvor det er hensigtsmæssigt, Kommissionen, EIB og de vigtigste internationale finansielle institutioner og europæiske bilaterale institutioner, der opererer i de forskellige regioner.
3. Samarbejdet med andre internationale finansielle institutioner og øvrige donorer evalueres ved den midtvejsevaluering, der er fastsat i artikel 9.
Artikel 5
Fællesskabsgarantiens dækning og betingelser
1. For EIB-finansieringstransaktioner indgået med en stat eller garanteret af en stat samt for andre EIB-finansieringstransaktioner, der indgås med regionale eller lokale myndigheder eller statsejede og/eller statskontrollerede offentlige virksomheder eller institutioner, hvor disse andre EIB-finansieringstransaktioner har en passende EIB-kreditrisikovurdering, der tager hensyn til kreditrisikoen i det pågældende land, dækker fællesskabsgarantien alle udeblevne, men forfaldne betalinger til EIB (»totalgaranti«).
Ved anvendelsen af denne artikel og artikel 6, stk. 4, omfatter begrebet »stat« Vestbredden og Gazastriben repræsenteret af Den Palæstinensiske Myndighed og Kosovo (15) repræsenteret af FN's midlertidige administrative mission.
2. For andre EIB-finansieringstransaktioner end de i stk. 1 nævnte dækker fællesskabsgarantien alle udeblevne, men forfaldne betalinger til EIB, hvor misligholdelsen skyldes forekomsten af en af følgende politiske risici (»garanti for politiske risici«):
a)
manglende overførsel af valuta
b)
ekspropriation
c)
krig eller civile uroligheder
d)
manglende adgang til domstolsprøvelse af kontraktbrud.
Artikel 6
Rapportering og regnskabsregler
1. Kommissionen aflægger rapport årligt til Europa-Parlamentet og Rådet om EIB-finansieringstransaktioner, der gennemføres i medfør af denne afgørelse. Rapporten skal omfatte en vurdering af EIB-finansieringstransaktionernes virkning og effektivitet på projekt-, sektor-, lande- og regionsplan samt af EIB-finansieringstransaktionernes bidrag til opfyldelse af Fællesskabets eksterne politiske målsætninger under hensyntagen til EIB's operationelle målsætninger. Den skal også omfatte en vurdering af omfanget af samarbejdet mellem EIB og Kommissionen og mellem EIB og andre internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer.
2. Med henblik på stk. 1 forelægger EIB årlige rapporter for Kommissionen om de EIB-finansieringstransaktioner, der gennemføres i medfør af denne afgørelse, og om opfyldelsen af Fællesskabets eksterne politiske målsætninger, herunder om samarbejdet med andre internationale finansielle institutioner.
3. EIB forsyner Kommissionen med de fornødne statistiske, finansielle og regnskabsmæssige data om hver af EIB's finansieringstransaktioner, således at Kommissionen kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser eller rapporteringsanmodninger fra Revisionsrettens side, samt med en revisionserklæring om udestående beløb i EIB's finansieringstransaktioner.
4. Med henblik på Kommissionens regnskabsføring og rapportering af de risici, der dækkes af totalgarantien, forsyner EIB Kommissionen med EIB's risikovurdering og kreditvurderingsoplysninger vedrørende EIB's finansieringstransaktioner med andre låntagere eller garanterede debitorer end stater.
5. EIB tilvejebringer de i stk. 2, 3 og 4 omhandlede oplysninger for egen regning.
Artikel 7
Inddrivelse af betalinger foretaget af Kommissionen
1. Foretager Kommissionen en betaling under fællesskabsgarantien, påhviler det EIB i Kommissionens navn og på dennes vegne at inddrive fordringer vedrørende udbetalte beløb.
2. EIB og Kommissionen indgår en aftale, der fastsætter de nærmere bestemmelser og procedurer for inddrivelse af fordringer, senest på datoen for indgåelsen af den i artikel 8 omhandlede aftale.
Artikel 8
Garantiaftale
EIB og Kommissionen indgår en garantiaftale, der fastsætter de nærmere bestemmelser og procedurer vedrørende fællesskabsgarantien.
Artikel 9
Revision
1. Kommissionen forelægger senest den 30. april 2010 en midtvejsrapport om anvendelsen af denne afgørelse for Europa-Parlamentet og Rådet, ledsaget af et forslag til ændring heraf, blandt andet på baggrund af en ekstern evaluering, for hvilken referencegrundlaget er angivet i bilag II til denne afgørelse.
2. Kommissionen forelægger en endelig rapport om anvendelsen af denne afgørelse senest den 31. juli 2013.
Artikel 10
Ophævelse
Afgørelse 2008/847/EF ophæves.
Artikel 11
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2009.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 633/2009/EK HATÁROZATA
(2009. július 13.)
a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. és 181a. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),
mivel:
(1)
Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) 1963 óta hajt végre a Közösség területén kívüli műveleteket a Közösség külső politikáinak támogatása céljából.
(2)
E műveletek többségét a Tanács kérésére hajtották végre, és azok a Bizottság által nyújtott közösségi költségvetési garanciában részesültek. Legújabban, a 2000-2007-es időszakra nézve a közösségi garanciát a Közösségen kívüli (a dél-keleti szomszédság, mediterrán országok, Latin-Amerika és Ázsia és a Dél-afrikai Köztársaság) projektekhez adott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2008. június 23-i 2008/580/EK tanácsi határozat (2), valamint a térségspecifikus hitelnyújtással kapcsolatban az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezeti projektekhez egy speciális hitelakció keretében nyújtott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2001. november 6-i 2001/777/EK tanácsi határozat (3) és a közösségi garancia megadásáról az Európai Beruházási Bank számára az Oroszországban, Ukrajnában, Moldovában és Belaruszban megvalósuló bizonyos típusú projektekhez nyújtott hitelekkel kapcsolatos veszteségekre szóló, 2004. december 22-i 2005/48/EK tanácsi határozat (4) hozta létre.
(3)
A Közösség külső fellépéseinek az EBB hitelbesorolását nem érintő támogatása céljából az EBB számára költségvetési garanciát kell nyújtani a Közösségen kívüli műveletek végrehajtására. A Közösségen kívüli, közösségi garancia igénybevétele nélküli műveletek növelésére kell ösztönözni az EBB-t, különösen a csatlakozás előtt álló és a mediterrán országokban, valamint más térségek befektetési besorolással rendelkező országaiban, emellett világossá kell tenni, hogy a közösségi garanciafedezet jellegénél fogva meghatározott politikai, illetve országjellegű kockázatok fedezetéül szolgál.
(4)
A közösségi garanciának az EBB által támogatható beruházási projektekhez tartozó hitelek és hitelgaranciák veszteségeit kell fedeznie az előcsatlakozási támogatási eszköz (5) (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (6) (ENPI) és a fejlesztési együttműködési eszköz (7) (DCI) által lefedett országokban, amennyiben a szóban forgó hitelfinanszírozást vagy -garanciát egy le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján nyújtották (a továbbiakban: az EBB finanszírozási műveletei).
(5)
A közösségi garancia által e határozat szerint fedezett összegek az EBB közösségi garancia alapján történő finanszírozásának felső határait képviselik. Ezek az összegek nem célösszegeket jelölnek, amelyeket az EBB-nek kötelessége lenne teljesíteni.
(6)
A Közösség külkapcsolati politikáit az elmúlt években felülvizsgálták és kibővítették. Ez történt különösen az előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika, a Latin-Amerikával és Délkelet-Ázsiával megújított partnerségek, valamint az Európai Unió Oroszországgal, Közép-Ázsiával, Kínával és Indiával fennálló stratégiai partnerségei esetében. Ez a helyzet továbbá a közösségi fejlesztési politikák tekintetében is, amelyek ma már valamennyi fejlődő országra kiterjednek. E fejlesztési politikák alkotják a Közösség külkapcsolatainak egyik pillérét, és egyben a fejlődő országok szükségleteinek ténylegesen megfelelő megoldást jelentenek.
(7)
2007-től a Közösség külkapcsolatait támogatják az új pénzügyi eszközök is, azaz az IPA, az ENPI, a DCI és az Európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR) (8), valamint a stabilitási eszköz (9).
(8)
Az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük a Közösség külső politikáival és támogatniuk kell azokat, beleértve az egyedi regionális célkitűzéseket is, továbbá hozzá kell járulniuk a Szerződés 177. és 179. cikkében megfogalmazott, a demokrácia és a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítására és megszilárdítására irányuló általános célkitűzés eléréséhez, valamint az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények tiszteletben tartásához, amelyekben a Közösség részes fél. Az EBB finanszírozási műveleteinek különösen a fejlődő országokkal kapcsolatban a következőket kell előmozdítaniuk: a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődést ezen országokban és különösen a leghátrányosabb helyzetben lévők esetében; zavartalan és fokozatos integrációjukat a világgazdaságba; a szegénység elleni küzdelmet; a demokrácia és a jogállamiság előmozdítását és megszilárdítását mint általános célkitűzést; az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának általános célkitűzését; valamint a Közösség megfelelését az ENSZ és egyéb érintett nemzetközi szervezetek keretében jóváhagyott célkitűzéseknek. A Közösség fellépéseivel való általános összhang biztosítása révén az EBB által nyújtott finanszírozásnak ki kell egészítenie a megfelelő közösségi támogatási politikákat, programokat és eszközöket a különböző térségekben. Emellett az EBB által nyújtott finanszírozásnak valamennyi támogatásra jogosult térségben figyelembe kell vennie a környezet védelmét és a tagállamok energiabiztonságát. Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő - a Közösség politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő - feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk.
(9)
Meg kell erősíteni a Bizottság és az EBB közötti politikai párbeszédet, valamint az EBB és a Bizottság finanszírozási tevékenysége tekintetében a stratégiai tervezést és összehangolást. Az EBB Közösségen kívüli tevékenységei és a Közösség politikái közötti kapcsolatot az EBB és a Bizottság - központi és cselekvési szinten egyaránt megvalósuló - fokozott együttműködésén keresztül meg kell erősíteni. Ennek a megerősített együttműködésnek magában kell foglalnia többek között a politikai kérdésekkel, a kölcsönös jelentőségű dokumentumok elkészítésével és a projektcsatornákkal kapcsolatos korai konzultációt. Különösen fontos a Bizottság vagy az EBB által készített stratégiai programozási dokumentumokkal kapcsolatos korai konzultáció az EBB és a Bizottság tevékenységei közötti szinergiák maximalizálása és a Közösség vonatkozó politikai célkitűzéseinek teljesítése felé való haladás mérése érdekében.
(10)
A csatlakozás előtt álló országok tekintetében, az EBB ezen országokban végzett finanszírozási tevékenységének tükröznie kell a csatlakozási és európai partnerségben, a stabilizációs és társulási megállapodásokban, valamint a Közösséggel való tárgyalások során megállapított prioritásokat. A Nyugat-Balkánon a közösségi fellépés fő irányának az újjáépítésről mindinkább az előcsatlakozási támogatásra kell áttérnie. Ilyen értelemben az EBB tevékenységének törekednie kell az intézményteremtés szempontjának előtérbe helyezésére is, adott esetben más, a térségben aktív nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve. A 2007-2011-es időszakban a tagjelölt országokban (Horvátországban, Törökországban és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban) a finanszírozásnak egyre nagyobb mértékben az EBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőség keretében kell megvalósulnia, amelyet - csatlakozásuk folyamatának előrehaladásával párhuzamosan - idővel ki kell terjeszteni a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országokra is.
(11)
Az ENPI támogatási körébe tartozó országok tekintetében az EBB-nek folytatnia kell a mediterrán térséggel kapcsolatos tevékenységeinek megszilárdítását, mind nagyobb hangsúlyt helyezve a magánszektor fejlesztésére. E tekintetben szükség van a partnerországokkal való együttműködésre a magánszektor fejlesztésének megkönnyítése és a strukturális reformok - különös tekintettel a pénzügyi ágazat reformjára - ösztönzése érdekében, valamint az EBB tevékenységét elősegítő további intézkedésekre, különösen annak biztosítása érdekben, hogy az EBB értékpapírokat bocsáthasson ki a helyi piacokon. Kelet-Európa, a Dél-Kaukázus és Oroszország vonatkozásában az EBB-nek fokoznia kell tevékenységét az érintett országokban, a Közösségnek az adott országgal kötött, politikai és makrogazdasági szempontokat érintő magas szintű megállapodásainak megfelelő feltételek szerint. Ebben a térségben az EBB-nek a Közösség számára nagy jelentőségű projekteket kell finanszíroznia a közlekedési, energia-, távközlési és környezeti infrastruktúra terén. Elsőbbséget élveznek a transzeurópai hálózatok kibővített fő tengelyeihez kapcsolódó projektek, az egy vagy több tagállam számára határokon átnyúló hatású projektek, valamint a fokozott összekapcsolhatóság révén a regionális integrációt elősegítő nagyobb projektek. A környezetvédelmi ágazatban, az EBB-nek Oroszországban kiemelt jelentőséget kell tulajdonítania az északi dimenzióra vonatkozó környezeti partnerség keretén belül megvalósuló projekteknek. Az energiaágazaton belül különösen fontosak a stratégiai energiaellátási és energiaszállítási projektek, összhangban az energiaforrások diverzifikációjára vonatkozó közösségi politika célkitűzésével és az állandó és biztos forrásoknak a fogyasztók számára történő biztosítása érdekében. Ebben a térségben az EBB finanszírozási műveleteit az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) szorosan együttműködve kell végrehajtani, különösen a Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek szerint.
(12)
Az ázsiai és latin-amerikai országokban az EBB finanszírozási tevékenységét fokozatosan az Unió e térségekre vonatkozó együttműködési stratégiájához igazítják, és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokból finanszírozott eszközöket. Az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tevékenységeit fokozatosan az említett térségek egyre több országára terjessze ki, beleértve a kevésbé gazdag országokat is. A Közösség célkitűzéseit támogatva, az EBB ázsiai és latin-amerikai országokban végzett finanszírozási tevékenységének a környezeti fenntarthatóságra (beleértve az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését is) és az energiabiztonsági projektekre kell összpontosítania, továbbá folyamatosan támogatnia kell az Unió közvetlen külföldi befektetésekben, valamint technológia és know-how átadásában megnyilvánuló ázsiai és latin-amerikai jelenlétét. A költséghatékonyságot figyelembe véve, az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül együttműködjön a helyi vállalatokkal, különösen a környezeti fenntarthatóság és az energiabiztonság területén. A középtávú felülvizsgálat újra meg fogja vizsgálni az EBB ázsiai és latin-amerikai finanszírozásának célkitűzéseit.
(13)
Közép-Ázsiában az EBB-nek a főbb energiaellátási és energiaszállítási projektekre kell összpontosítania, amelyek egyúttal a Közösség energiapolitikai érdekeit is szolgálják, és összhangban állnak az energiaforrások diverzifikációjára irányuló közösségi politikai célkitűzésekkel és a kiotói követelményekkel, valamint a környezetvédelem javítására irányuló törekvésekkel, illetve támogatják azokat. Az EBB Közép-Ázsiában végzett finanszírozási műveleteit az EBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani, különösen a Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek szerint.
(14)
Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonou-i megállapodás) (10) keretében az érintett országok vonatkozásában végzett EBB-tevékenységek kiegészítése érdekében az EBB-nek Dél-Afrikában a közérdekű infrastruktúra-projektekre (beleértve a települési infrastruktúrát, az energia- és vízellátást) és a magánszektor, többek között a kis- és középvállalkozások támogatására kell összpontosítania. Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött, kereskedelmi forgalomról, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodás (11) keretében történő gazdasági együttműködésre vonatkozó rendelkezések végrehajtása tovább ösztönzi az EBB tevékenységeit ebben a térségben.
(15)
Az érintett régiókban megvalósuló közösségi támogatások összességének összehangolása céljából lehetőségeket kell keresni arra, hogy az EBB finanszírozási tevékenységét - a projektek előkészítésével és a jogszabályi és szabályozási keretrendszer végrehajtásával vagy fokozásával kapcsolatos technikai segítségnyújtás mellett, pénzügyi segély, kockázati tőke és kamattámogatás formájában - megfelelően összekapcsolják a Közösség költségvetési forrásaival az IPA, az ENPI, a stabilitási eszköz, az EIDHR, és Dél-Afrika esetében a DCI révén.
(16)
Az EBB már jelenleg is szorosan együttműködik a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az európai kétoldalú intézményekkel. Erre az együttműködésre az egyes térségekre vonatkozó egyetértési megállapodások az irányadók, amelyeket az EBB irányító szerveinek jóvá kell hagyniuk. A Közösségen kívüli, e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletei során az EBB-nek törekednie kell az összehangolás és az együttműködés fokozására a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és adott esetben az európai kétoldalú intézményekkel, beleértve adott esetben az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést, a globális kezdeményezések - mint például a segélyek összehangolásának és hatékonyságának előmozdítása - keretében a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott fokozott együttműködést és társfinanszírozást.
(17)
Meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentési és információátadási tevékenységét az EBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban. Az EBB-től kapott információk alapján a Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen a stratégiai dokumentumokat és egy olyan részt, amely ismerteti a közösségi politikákkal kapcsolatban jelentkező hozzáadott értéket, valamint egy olyan részt, amely a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és kétoldalú adományozókkal folytatott együttműködést, többek között a társfinanszírozást ismerteti.
(18)
Az e határozattal létrehozott közösségi garancia az EBB-nek a 2007. február 1-jétől2011. október 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveleteire terjed ki. Az ezen időszak első felében végrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekében az EBB és a Bizottság elvégzi e határozat félidős felülvizsgálatát. A felülvizsgálat külső értékelést is tartalmaz, amelynek szempontjait e határozat II. melléklete határozza meg.
(19)
Az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is az EBB saját szabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket -, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csaláselleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell irányítani.
(20)
A 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelettel (12) létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (garanciaalap) továbbra is biztosítja a közösségi költségvetés számára az EBB finanszírozási műveleteihez kapcsolódó veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot.
(21)
Az EBB a Bizottsággal folytatott konzultáció alapján elkészíti finanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezése. A Bizottság figyelembe veszi ezt a tervet a költségvetési hatóság részére benyújtott rendes költségvetési tervezése során.
(22)
A C-155/07 sz. ügyben (Parlament kontra Tanács) 2008. november 6-án hozott ítéletével az Európai Közösségek Bírósága a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatot (13) megsemmisítette. A 2006/1016/EK határozat értelmében a közép-ázsiai országok jogosultságáról szóló 2008. november 4-i 2008/847/EK tanácsi határozat (14) öt közép-ázsiai országra (Kazahsztánra, Kirgizisztánra, Tádzsikisztánra, Türkmenisztánra és Üzbegisztánra) kiterjesztette a 2006/1016/EK határozat hatályát.
(23)
A Bíróság azonban elrendelte, hogy az EBB-nek a megfelelő jogalap, nevezetesen a Szerződés 179. és 181a. cikke szerint elfogadott új határozat - az említett ítélet kihirdetésének napjától számított 12 hónapon belüli - hatálybalépése előtt vállalt finanszírozási műveletei tekintetében a 2006/1016/EK határozat hatályát fenn kell tartani. Az említett ítélet eredményeként az együttdöntési eljárás lesz alkalmazandó az opcionális hitelezési mandátum aktiválására, az I. mellékletben felsorolt országok támogathatóságára, valamint az új EBB finanszírozás felfüggesztésére, amennyiben egy adott ország politikai vagy gazdasági helyzete súlyos aggodalmakra adna okot.
(24)
Ezért egy új európai parlamenti és tanácsi határozatot kell elfogadni annak érdekében, hogy az EBB vonatkozó Közösségen kívüli finanszírozási műveletei folyamatos és változatlan garanciában részesüljenek.
(25)
Mindazonáltal e határozatot mielőbb el kell fogadni, ügyelve arra, hogy az Európai Parlament előjogait teljes mértékben tiszteletben tartsák; ennek érdekében a Bizottság 2010. április 30-ig új határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő, amely többek között figyelembe veszi a félidős felülvizsgálat következtetéseit.
(26)
Az új határozatra irányuló javaslatnak foglalkoznia kell többek között az EIB és a Bizottság által az új határozat keretében hozott költségvetési és politikai döntések szigorúbb európai parlamenti és tanácsi ellenőrzésének kérdésével, az egész finanszírozási mechanizmus átláthatóságának, valamint a közösségi garancia kifizetett előirányzatokhoz viszonyított aránya korlátozásának kérdésével,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Garancia és felső határok
(1) A Közösség globális garanciát (közösségi garancia) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az esedékes, de a bankhoz be nem folyt kifizetésekre, az e határozat hatálya alá tartozó országokban végrehajtott, az EBB által támogatható beruházási projektekhez nyújtandó hitelek és hitelgaranciákkal kapcsolatban, amennyiben a hitelfinanszírozást vagy -garanciát le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás értelmében (az EBB finanszírozási műveletei), valamint az EBB saját szabályaival és eljárásaival és a Közösség vonatkozó külpolitikai célkitűzései támogatása érdekében nyújtották.
(2) A közösségi garancia az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének 65 %-ára, valamint az összes kapcsolódó összegre korlátozódik, a visszafizetett összegek levonásával.
(3) A 2007-2013 közötti időszak teljes hosszára vonatkozóan az EBB finanszírozási műveleteinek maximális felső összeghatára, a törölt összegek levonásával, legfeljebb 27 800 000 000 EUR. Ez a maximális felső összeghatár két részre oszlik:
a)
alapösszeg, amelynek maximális felső összeghatára 25 800 000 000 EUR, és amely regionális elosztását a (4) bekezdés határozza meg, és a 2007-2013 közötti időszak teljes hosszára vonatkozik;
b)
2 000 000 000 EUR összegű opcionális hitelezési mandátum. Ezen opcionális összeg teljes vagy részleges aktiválásáról, valamint regionális elosztásáról az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz. A határozat a 9. cikkben meghatározott félidős felülvizsgálat eredményén alapul.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában említett alapösszeg az alábbi, kötelező, regionális felső összeghatárokra bontható:
a)
csatlakozás előtt álló országok: 8 700 000 000 EUR;
b)
szomszédos és partnerségi országok: 12 400 000 000 EUR,
az alábbi indikatív felső összeghatárokra való további lebontás szerint:
i.
mediterrán országok: 8 700 000 000 EUR;
ii.
Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország: 3 700 000 000 EUR;
c)
Ázsia és Latin-Amerika: 3 800 000 000 EUR,
az alábbi indikatív felső összeghatárokra való további lebontás szerint:
i.
Latin-Amerika: 2 800 000 000 EUR;
ii.
Ázsia (ideértve Közép-Ázsiát): 1 000 000 000 EUR;
d)
Dél-afrikai Köztársaság: 900 000 000 EUR.
(5) A regionális felső összeghatárokon belül az EBB kormányzó szervei határozhatnak úgy, hogy az adott regionális felső összeghatár 10 %-ának megfelelő összeget átcsoportosítják a lebontott felső összeghatárok között.
(6) A közösségi garancia az EBB-nek a 2007. február 1-jén kezdődő és 2011. október 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveleteire vonatkozik. Az EBB-nek a 2006/1016/EK és a 2008/847/EK határozat értelmében aláírt finanszírozási műveletei e határozat értelmében továbbra is közösségi garanciában részesülnek.
(7) Amennyiben a (6) bekezdésben említett időtartam lejártáig a Tanács nem fogad el az EBB Közösségen kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó új közösségi garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam automatikusan hat hónappal meghosszabbodik.
2. cikk
Érintett országok
(1) Az EBB által a közösségi garancia alapján nyújtott finanszírozásra jogosult vagy potenciálisan jogosult országok felsorolását az I. melléklet tartalmazza.
(2) Az I. mellékletben felsorolt és „*”-gal megjelölt országok, valamint más, az I. mellékletben fel nem sorolt országok esetében, az adott ország közösségi garancia alapján nyújtott EBB-finanszírozásra való jogosultságáról az Európai Parlament és a Tanács eseti alapon, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz.
(3) A közösségi garancia kizárólag az EBB azon finanszírozási műveleteire terjed ki, amelyeket olyan országokban hajtanak végre, amelyek az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogszabályi feltételeket meghatározó keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel.
(4) Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettel kapcsolatos komoly aggályok esetén az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határozhat a közösségi garancia alapján nyújtott újabb EBB-finanszírozás adott országban való felfüggesztéséről.
(5) A közösségi garancia nem nyújt fedezetet az EBB finanszírozási műveleteire abban az adott országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott ország Európai Unióhoz történő csatlakozása után írták alá.
3. cikk
Összhang a Közösség politikáival
(1) Az EBB finanszírozási tevékenysége és a Közösség költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében megerősítik az EBB külső fellépéseinek az Európai Unió külső politikáival és célkitűzéseivel való összhangját, különösen az alábbiakra vonatkozó rendszeres és módszeres párbeszéden és korai konzultáción keresztül:
a)
a Bizottság által elkészített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok;
b)
az EBB stratégiai tervezési dokumentumai és projektcsatornái;
c)
egyéb politikai és műveleti szempontok.
(2) Ezt az együttműködést térségenként differenciált módon kell megvalósítani, figyelemmel az EBB szerepére és a Közösség egyes térségekben folytatott politikáira.
(3) Az EBB finanszírozási műveletei nem tartoznak a közösségi garancia hatálya alá, abban az esetben, ha a Bizottság az EBB alapokmányának 21. cikkében meghatározott eljárás keretei között kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg egy ilyen művelettel kapcsolatban.
(4) Az EBB finanszírozási műveleteinek a Közösség külső politikáival és célkitűzéseivel való összhangját a 6. cikk szerint kell ellenőrizni.
4. cikk
Más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való együttműködés
(1) Az EBB finanszírozási műveleteit, amennyiben lehetséges, egyre inkább az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú intézmények közötti együttműködés, és/vagy társfinanszírozás keretében kell végrehajtani a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, a kockázatok ésszerű megosztása és a projektre és az ágazatra vonatkozó feltételekhez kötöttség biztosításának érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködést megkönnyíti az - elsősorban egyetértési megállapodások keretében megvalósuló - összehangolás a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő főbb nemzetközi pénzügyi intézmények és európai kétoldalú intézmények között.
(3) A nemzetközi pénzügyi intézményekkel és más adományozókkal való együttműködést a 9. cikkben meghatározott félidős felülvizsgálat keretében értékelik.
5. cikk
A közösségi garancia fedezete és feltételei
(1) Valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált EBB finanszírozási műveletek, valamint egyéb, regionális vagy helyi hatóságokkal, kormányzati tulajdonú, és/vagy kormányzati ellenőrzés alatt álló közvállalkozásokkal vagy intézményekkel megkötött EBB finanszírozási műveletek esetében, amennyiben az EBB ilyen egyéb finanszírozási műveletei megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, a közösségi garancia fedez valamennyi esedékes, de az EBB-hez be nem folyt kifizetést (átfogó garancia).
E cikk és a 6. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában az állam fogalma magában foglalja a Palesztin Hatóság által képviselt Ciszjordániát és a Gázai övezetet, valamint az ENSZ ideiglenes igazgatási missziója által képviselt Koszovót (15).
(2) Az EBB (1) bekezdésben megjelölteken kívüli finanszírozási műveletei esetében a közösségi garancia fedez minden esedékes, de az EBB-hez be nem folyt kifizetést, amennyiben a kifizetés elmaradásának oka a következők valamelyike volt (politikai kockázati garancia):
a)
deviza át nem utalása;
b)
kisajátítás;
c)
háború vagy zavargások;
d)
szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása.
6. cikk
Jelentéstétel és számvitel
(1) A Bizottság évente beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentésnek tartalmaznia kell az EBB finanszírozási műveletei hatásának és eredményességének értékelését projekt-, ágazati, országos és regionális szinten, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek a Közösség külpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásának értékelését, figyelemmel az EBB műveleti célkitűzéseire. Tartalmaznia kell továbbá az EBB és a Bizottság, valamint az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények, valamint kétoldalú adományozók közötti együttműködés mértékének értékelését.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az EBB éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről és a Közösség célkitűzéseinek megvalósításáról, beleértve a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való együttműködést is.
(3) Az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB valamennyi finanszírozási műveletére vonatkozó, a Bizottságnak az Európai Számvevőszék felé történő jelentési kötelezettségeinek vagy felszólításainak teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kintlévőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást.
(4) A Bizottságnak az átfogó garancia által fedezett kockázatokkal kapcsolatos számviteli és jelentéstételi feladatai teljesítése érdekében az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB kockázatértékelését és a besorolási információkat az EBB nem állami hitelfelvevőkkel vagy garantált adósokkal kapcsolatos finanszírozási műveleteire vonatkozóan.
(5) Az EBB a (2), (3) és (4) bekezdésben említett információkat saját költségén nyújtja be.
7. cikk
A bizottsági kifizetések beszedése
(1) Ahol a Bizottság a közösségi garancia alapján végez kifizetést, az EBB a Bizottság nevében és részéről behajtja a kifizetett összegekre vonatkozó követeléseket.
(2) Az EBB és a Bizottság a követelések beszedésével kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó megállapodást köt, legkésőbb a 8. cikkben hivatkozott megállapodás megkötésének időpontjáig.
8. cikk
Garanciamegállapodás
Az EBB és a Bizottság a közösségi garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást köt.
9. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság 2010. április 30-ig - módosító javaslatával együtt - félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat alkalmazásáról, amely többek között az e határozat II. mellékletében meghatározott szempontok alapján készült külső értékelésen is alapul.
(2) A Bizottság 2013. július 31-ig végleges jelentést nyújt be e határozat alkalmazásáról.
10. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2008/847/EK határozat hatályát veszti.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.