RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 361/2008
af 14. april 2008
om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 36 og 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
For at forenkle de lovgivningsmæssige rammer for den fælles landbrugspolitik blev alle de forordninger, som Rådet havde vedtaget siden indførelsen af den fælles landbrugspolitik i forbindelse med fastsættelsen af fælles markedsordninger for landbrugsprodukter eller grupper af produkter, ophævet ved og afløst af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) (1).
(2)
Som anført i betragtning 7 i fusionsmarkedsordningen skulle forenklingen ikke resultere i, at der blev sat spørgsmålstegn ved de politiske afgørelser, der gennem årene var truffet i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, og den indeholdt derfor ingen bestemmelser om nye instrumenter eller foranstaltninger. Fusionsmarkedsordningen afspejler derfor de politiske afgørelser, der var blevet truffet frem til det øjeblik, hvor Kommissionen fremsatte forslag til fusionsmarkedsordningen.
(3)
Sideløbende med de forhandlinger, der fandt sted i Rådet om vedtagelsen af fusionsmarkedsordningen, førte Rådet også forhandlinger om og vedtog en række politiske afgørelser inden for flere sektorer. De vedrører sukker, frø, mælk og mejeriprodukter.
(4)
Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (2) blev ændret hovedsagelig med det formål at opnå strukturel ligevægt på det pågældende marked. Disse ændringer blev vedtaget og offentliggjort ganske kort tid før offentliggørelsen af fusionsmarkedsordningen.
(5)
Rådets forordning (EF) nr. 1947/2005 af 23. november 2005 om den fælles markedsordning for frø (3) blev ændret samtidig med, at fusionsmarkedsordningen blev vedtaget. Denne ændring bringer Finlands mulighed for at yde statsstøtte til frø og sædekorn til ophør, og for at give de finske landmænd mulighed for at forberede sig på en situation uden statsstøtte indføres der en sidste yderligere overgangsperiode, hvor der i Finland kan ydes statsstøtte til produktion af frø og sædekorn undtagen timotefrø.
(6)
Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (4) blev kort før vedtagelsen af fusionsmarkedsordningen ændret ved, at der blev indført forskellige ændringer af de offentlige interventions- og private oplagringsordninger for smør og skummetmælkspulver, og de væbnede styrkers mulighed for at købe smør til nedsatte priser blev ophævet, og der blev fastsat samme støttesats for al mælk, der uddeles til elever i uddannelsesinstitutioner.
Desuden blev Rådets forordning (EF) nr. 2597/97 af 18. december 1997 om supplerende regler til den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter med hensyn til konsummælk (5) også ændret samtidig med forordning (EF) nr. 1255/1999, hvorved det blev tilladt at afsætte produkter med et andet fedtindhold end det, som tidligere var fastsat i nævnte forordning, som konsummælk.
(7)
Disse ændringer bør indarbejdes i fusionsmarkedsordningen, for at disse politiske afgørelser fastholdes, når fusionsmarkedsordningen bliver taget i anvendelse inden for de pågældende sektorer.
(8)
Sideløbende med forhandlingerne om og vedtagelsen af fusionsmarkedsordningen førte Rådet også forhandlinger om og vedtog en reform af sektoren for frugt og grøntsager og sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager. Rådets forordning (EF) nr. 1182/2007 af 26. september 2007 om særlige regler for frugt og grøntsager (6) blev vedtaget med henblik herpå. Som anført i betragtning 8 i fusionsmarkedsordningen blev kun de bestemmelser for de to ovennævnte sektorer, som ikke skulle igennem en reform, indarbejdet i fusionsmarkedsordningen fra begyndelsen, mens substansbestemmelserne først bør indarbejdes, når de respektive reformer er blevet vedtaget. Da dette er sket, bør sektoren for frugt og grøntsager og sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager nu indarbejdes fuldstændigt i fusionsmarkedsordningen ved, at de politiske afgørelser, der er truffet ved forordning (EF) nr. 1182/2007 angående de fælles markedsordninger for de pågældende produkter, indsættes i fusionsmarkedsordningen.
(9)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 700/2007 af 11. juni 2007 om afsætning af kød fra kvæg, som højst er tolv måneder gammelt (7) blev der indført nye afsætningsregler for de pågældende produkter. Formålet med fusionsmarkedsordningen var at samle alle de fælles markedsordningers regler i én retsakt og at ændre sektortilgangen til en horisontal tilgang. Fusionsmarkedsordningen indeholder afsætningsregler for forskellige produkter, og derfor bør de nye afsætningsregler, som blev indført ved forordning (EF) nr. 700/2007, indarbejdes i fusionsmarkedsordningen.
(10)
Indarbejdelsen af disse bestemmelser i fusionsmarkedsordningen bør følge samme tilgang som den, der blev anvendt, da fusionsmarkedsordningen blev vedtaget, nemlig at der ikke sættes spørgsmålstegn ved de politiske afgørelser, der blev truffet, da Rådet vedtog disse bestemmelser, eller ved begrundelsen for disse politiske afgørelser som anført i betragtningerne i de respektive forordninger.
(11)
Fusionsmarkedsordningen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(12)
Ændringerne bør anvendes senest fra de tidspunkter, hvor fusionsmarkedsordningen tages i anvendelse for de enkelte sektorer, jf. artikel 204, stk. 2. For frø, oksekød og mælk og mejeriprodukter skal fusionsmarkedsordningen ifølge artikel 204, stk. 2, anvendes fra den 1. juli 2008. I denne forordning bør det derfor også fastsættes, at anvendelsesdatoen for de pågældende produkter er den 1. juli 2008.
(13)
De få bestemmelser i fusionsmarkedsordningen, der allerede var fastsat for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, skulle ifølge artikel 204, stk. 2, i nævnte forordning anvendes fra den 1. januar 2008. Det vil derfor kunne fastsættes, at de respektive ændringer i denne forordning skal anvendes fra samme dato som for frø, oksekød og mælk og mejeriprodukter, dvs. fra den 1. juli 2008.
(14)
Ifølge artikel 2 i forordning (EF) nr. 1152/2007 skal visse ændringer, der ved nævnte forordning indføres i mejerisektoren, først anvendes fra den 1. september 2008. Samme anvendelsesdato bør fastsættes for de pågældende ændringer i denne forordning.
(15)
For sukker anvendes fusionsmarkedsordningen fra den 1. oktober 2008 i henhold til samme forordnings artikel 204, stk. 2, andet afsnit, litra c). Denne forordnings bestemmelser for sukker bør derfor også anvendes fra den 1. oktober 2008.
(16)
Følgende forordninger i sektoren for frugt og grøntsager er forældede og bør derfor af hensyn til den juridiske sikkerhed ophæves: Rådets forordning (EØF) nr. 449/69 af 11. marts 1969 om refusion af de af medlemsstaterne ydede tilskud til organisationerne af frugt- og grønsagsavlere (8), Rådets forordning (EØF) nr. 1467/69 af 23. juli 1969 om indførsel af citrusfrugter med oprindelse i Marokko (9), Rådets forordning (EØF) nr. 2511/69 af9. december 1969 om særlige foranstaltninger til forbedring af produktion og afsætning af citrusfrugter produceret i Fællesskabet (10), Rådets forordning (EØF) nr. 2093/70 af 20. oktober 1970 om fastlæggelse af almindelige gennemførelsesbestemmelser for artikel 6 og 7, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2517/69 om fastsættelse af visse foranstaltninger med henblik på sanering af Fællesskabets frugtavl (11), Rådets forordning (EØF) nr. 846/72 af 24. april 1972 om særlige foranstaltninger vedrørende kontrakten om forarbejdning af tomater, som har været genstand for interventionsforanstaltninger (12), Rådets forordning (EØF) nr. 1252/73 af 14. maj 1973 om indførsel af citrusfrugter med oprindelse i Cypern (13), Rådets forordning (EØF) nr. 155/74 af 17. december 1973 om indførsel af citrusfrugter med oprindelse i Libanon (14), Rådets forordning (EØF) nr. 1627/75 af 26. juni 1975 om indførsel af friske citroner med oprindelse i Israel (15), Rådets forordning (EØF) nr. 794/76 af 6. april 1976 om fastsættelse af nye foranstaltninger med henblik på sanering af Fællesskabets frugtavl (16), Rådets forordning (EØF) nr. 1180/77 af 17. maj 1977 om indførsel til Fællesskabet af visse landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (17), Rådets forordning (EØF) nr. 10/81 af 1. januar 1981 om fastsættelse for så vidt angår frugt og grøntsager af almindelige regler for anvendelsen af tiltrædelsesakten af 1979 (18), Rådets forordning (EØF) nr. 40/81 af 1. januar 1981 om fastsættelse af de basis- og opkøbspriser, der i Grækenland skal gælde for blomkål og æbler (19), Rådets forordning (EØF) nr. 3671/81 af 15. december 1981 om indførsel i Fællesskabet af visse landbrugsprodukter med oprindelse i Tyrkiet (20), Rådets forordning (EØF) nr. 1603/83 af 14. juni 1983 om særlige afsætningsforanstaltninger for tørrede druer og figner fra 1981-høsten, som oplagringsorganerne ligger inde med (21), Rådets forordning (EØF) nr. 790/89 af 20. marts 1989 om fastsættelse af den faste tillægsstøtte til oprettelse af producentorganisationer samt af maksimumsbeløbet for støtten til forbedring af kvaliteten og fremme af afsætningen i sektoren for nødder og johannesbrød (22), Rådets forordning (EØF) nr. 3650/90 af 11. december 1990 om foranstaltninger til øget anvendelse af de fælles kvalitetsnormer for frugt og grøntsager i Portugal (23), Rådets forordning (EØF) nr. 525/92 af 25. februar 1992 om midlertidig kompensation for konsekvenserne af situationen i Jugoslavien for transport af friske frugter og grøntsager fra Grækenland (24), Rådets forordning (EØF) nr. 3438/92 af 23. november 1992 om særlige foranstaltninger for transport af friske frugter og grøntsager med oprindelse i Grækenland (25), Rådets forordning (EØF) nr. 3816/92 af 28. december 1992 om afskaffelse i sektoren for frugt og grøntsager af udligningsmekanismen i samhandelen mellem Spanien og de øvrige medlemsstater og af dermed forbundne foranstaltninger (26), Rådets forordning (EØF) nr. 742/93 af 17. marts 1993 om afskaffelse i sektoren for frugt og grøntsager af udligningsmekanismen i samhandelen mellem Portugal og de øvrige medlemsstater (27), Rådets forordning (EØF) nr. 746/93 af 17. marts 1993 om ydelse i Portugal af den støtte til tilskyndelse til dannelse af producentorganisationer og lettelse af disses virke, der blev indført ved forordning (EØF) nr. 1035/72 og (EØF) nr. 1360/78 (28), Rådets forordning (EF) nr. 399/94 af 21. februar 1994 om særlige foranstaltninger for tørrede druer (29), Rådets forordning (EF) nr. 2241/2001 af 15. november 2001 om ændring af den autonome toldsats i den fælles toldtarif for hvidløg henhørende under KN-kode 0703 20 00 (30), Rådets forordning (EF) nr. 545/2002 af 18. marts 2002 om videreførelse af finansieringen af de planer for forbedring af kvalitet og fremme af afsætningen af visse nødder og johannesbrød, der blev godkendt i henhold til afsnit IIa i forordning (EØF) nr. 1035/72, og om et særligt tilskud til hasselnødder (31) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1234/2007 foretages følgende ændringer:
1)
I artikel 1 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 2 affattes således:
»2. For vinsektoren gælder kun artikel 195 i denne forordning.«
b)
Følgende indsættes som stk. 4:
»4. For kartofler, friske eller kølede, henhørende under KN-kode 0701, gælder del IV, kapitel II.«
2)
I artikel 3 indsættes følgende stykke:
»For frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager fastsættes produktionsåret om nødvendigt af Kommissionen.«
3)
I artikel 6, stk. 2, udgår litra c).
4)
Artikel 8, stk. 1, litra e), nr. ii), affattes således:
»ii)
169,80 EUR/100 kg skummetmælkspulver«.
5)
Artikel 10, stk. 1, litra f), affattes således:
»f)
spraytørret skummetmælkspulver af bedste kvalitet, der er fremstillet af mælk på en autoriseret virksomhed i EF, og som har et proteinindhold på mindst 34,0 vægtprocent beregnet på fedtfrit tørstof.«
6)
Artikel 15 affattes således:
»Artikel 15
Smør
1. For smør er der adgang til offentlig intervention i perioden 1. marts-31. august.
2. Overstiger de mængder, der tilbydes til intervention i den periode, som er fastlagt i stk. 1, 30 000 tons, kan Kommissionen suspendere de offentlige interventionsopkøb. I så fald kan opkøbene gennemføres ved licitation i henhold til betingelser, som Kommissionen fastsætter.«
7)
Artikel 22 affattes således:
»Artikel 22
Smør
Interventionsprisen for smør er 90 % af referenceprisen, medmindre interventionsprisen fastsættes ved licitation i det tilfælde, der er nævnt i artikel 15, stk. 2.«
8)
I artikel 23 udgår stk. 2.
9)
Artikel 26 ændres således:
a)
Stk. 2, litra a), nr. ii), affattes således:
»ii)
eksport i uforarbejdet stand eller efter forarbejdning til et af de i traktatens bilag I anførte produkter eller til et af de produkter, der er anført i del III i bilag XX til denne forordning, eller«
b)
I stk. 2, litra a), indsættes følgende som nr. iii):
»iii)
industriel brug, jf. artikel 62.«
10)
Artikel 28, litra a), affattes således:
»a)
For så vidt angår:
i)
usaltet smør, der er fremstillet af fløde eller mælk på en autoriseret virksomhed i EF, med et smørfedtindhold på mindst 82 vægtprocent, et fedtfrit mælketørstofindhold på højst 2 vægtprocent og et vandindhold på højst 16 vægtprocent
ii)
saltet smør, der er fremstillet af fløde eller mælk på en autoriseret virksomhed i EF, med et smørfedtindhold på mindst 80 vægtprocent, et fedtfrit mælketørstofindhold på højst 2 vægtprocent, et vandindhold på højst 16 vægtprocent og et saltindhold på højst 2 vægtprocent.«
11)
Artikel 29 affattes således:
»Artikel 29
Betingelser og støtteniveau for smør
Kommissionen fastsætter støtten for smør på grundlag af oplagringsomkostningerne og den forventede udvikling i priserne for frisk smør og lagersmør.
Har markedet ved udlagringen udviklet sig ugunstigt, og kunne denne udvikling ikke forudses ved indlagringen, kan støtten forhøjes.«
12)
I artikel 31 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 udgår litra d).
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Kommissionen fastsætter den støtte til privat oplagring, der er omhandlet i stk. 1, på forhånd eller ved licitation.
For de oste, der er nævnt i stk. 1, litra e), fastsættes støtten på grundlag af oplagringsomkostningerne og den ligevægt, der skal opretholdes mellem oste, som der kan ydes støtte til, og andre oste, der kommer på markedet.«
13)
Artikel 35 udgår.
14)
Artikel 50, stk. 5 og 6, affattes således:
»5. Sukkervirksomheder, der ikke har indgået leveringskontrakter inden såningen til minimumsprisen for kvotesukkerroer for en mængde sukkerroer, der er lig med deres sukkerkvote, eventuelt justeret med den koefficient for forebyggende tilbagetrækning, som fastsættes i henhold til artikel 52, stk. 2, første afsnit, skal mindst betale minimumsprisen for kvotesukkerroer for alle de sukkerroer, de forarbejder til sukker.
6. Brancheaftaler kan afvige fra stk. 3, 4 og 5, hvis den pågældende medlemsstat samtykker heri.«
15)
Artikel 52 affattes således:
»Artikel 52
Tilbagetrækning af sukker
1. For at bevare den strukturelle ligevægt på markedet på et prisniveau, der ligger tæt på referenceprisen, kan Kommissionen under hensyntagen til de forpligtelser for EF, der følger af aftaler, som er indgået i henhold til traktatens artikel 300, beslutte at trække de mængder kvotesukker og kvoteisoglucose, der overskrider en tærskel, som beregnes i henhold til stk. 2 i denne artikel, tilbage fra markedet i et givet produktionsår.
2. Den tilbagetrækningstærskel, der er nævnt i stk. 1 i denne artikel, beregnes for hver virksomhed, der har en kvote, ved, at dens kvote multipliceres med en koefficient, som Kommissionen fastsætter senest den 16. marts i det foregående produktionsår på grundlag af den forventede markedsudvikling. For produktionsåret 2008/09 anvendes denne koefficient på den kvote, som, efter at der er givet afkald i henhold til forordning (EF) nr. 320/2006, tildeles senest den 15. marts 2008.
På grundlag af en opdateret markedsudvikling kan Kommissionen senest den 31. oktober i det pågældende produktionsår beslutte enten at tilpasse eller, såfremt der ikke er truffet en sådan afgørelse i henhold til første afsnit i dette stykke, at fastsætte en koefficient.
3. Hver virksomhed med en kvote oplagrer for egen regning den producerede mængde kvotesukker, der overskrider den tærskel, som beregnes i henhold til stk. 2, indtil begyndelsen af det næste produktionsår. De sukker- eller isoglucosemængder, der trækkes tilbage i et produktionsår, anses for at være de første mængder, der produceres under kvoten i det følgende produktionsår.
Uanset første afsnit i dette stykke kan Kommissionen dog under hensyntagen til den forventede udvikling på sukkermarkedet beslutte, at alle eller en del af de mængder sukker eller isoglucose, der er trukket tilbage, for det igangværende og/eller følgende produktionsår skal anses for:
a)
overskudssukker eller overskudsisoglucose, der kan blive til industrisukker eller industriisoglucose, eller
b)
midlertidig kvoteproduktion, hvoraf en del kan reserveres til eksport under overholdelse af de forpligtelser for EF, der følger af aftaler, som er indgået i henhold til traktatens artikel 300.
4. Er sukkerforsyningen i EF utilstrækkelig, kan Kommissionen beslutte, at en vis mængde tilbagetrukket sukker kan sælges på EF-markedet før udløbet af tilbagetrækningsperioden.
5. Såfremt tilbagetrukket sukker behandles som den første sukkerproduktion i det følgende produktionsår, betales minimumsprisen for dette produktionsår til sukkerroeavlerne.
Såfremt tilbagetrukket sukker bliver til industrisukker eller eksporteres i henhold til stk. 3, litra a) og b), i denne artikel, finder kravene i artikel 49 om minimumsprisen ikke anvendelse.
Såfremt tilbagetrukket sukker sælges på EF-markedet inden udgangen af tilbagetrækningsperioden, jf. stk. 4, betales minimumsprisen for det igangværende produktionsår til sukkerroeavlerne.«
16)
Følgende indsættes som artikel 52a:
»Artikel 52a
Tilbagetrækning af sukker i produktionsåret 2008/09 og 2009/10
1. Uanset artikel 52, stk. 2, i denne forordning fastsætter Kommissionen koefficienten for medlemsstater, hvis nationale sukkerkvote er blevet nedsat som følge af afkald på kvoter i henhold til artikel 3 og artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 320/2006, for produktionsåret 2008/09 og 2009/10 i overensstemmelse med bilag VIIc til denne forordning.
2. En virksomhed, der i henhold til artikel 3, stk. 1, litra a) eller b), i forordning (EF) nr. 320/2006 med virkning fra det følgende produktionsår giver afkald på hele sin kvote, er efter anmodning ikke omfattet af anvendelsen af de koefficienter, der er omhandlet i artikel 52, stk. 2, i denne forordning. Denne anmodning skal forelægges inden udgangen af det produktionsår, som tilbagetrækningen gælder for.«
17)
Artikel 59 affattes således:
»Artikel 59
Kvoteforvaltning
1. Kommissionen justerer de kvoter, der er fastsat i bilag VI, senest den 30. april 2008 for produktionsåret 2008/09 og senest den 28. februar 2009 og 2010 for hvert af produktionsårene 2009/10 og 2010/11. Justeringerne følger af anvendelsen af denne artikels stk. 2 og artikel 58 i denne forordning og artikel 3 og artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 320/2006.
2. Kommissionen træffer under hensyntagen til resultaterne af omstruktureringsordningen i forordning (EF) nr. 320/2006 senest ved den 28. februar 2010 beslutning om, med hvilken fælles procentdel de bestående kvoter for sukker og isoglucose skal nedsættes pr. medlemsstat eller region for at undgå markedsuligevægt fra og med produktionsåret 2010/11. Medlemsstaterne justerer hver virksomheds kvote i overensstemmelse hermed.
Uanset første afsnit i dette stykke fastsætter Kommissionen den gældende procentdel for medlemsstater, hvis nationale kvote er blevet nedsat som følge af afkald på kvoter i henhold til artikel 3 og artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 320/2006, i overensstemmelse med bilag VIIa til denne forordning. De pågældende medlemsstater justerer procentdelen for hver virksomhed, der på deres område har en kvote, i overensstemmelse med bilag VIIb til denne forordning.
Første og andet afsnit i dette stykke finder ikke anvendelse på de fjernområder, som er nævnt i traktatens artikel 299, stk. 2.«
18)
I artikel 60 foretages følgende ændringer:
a)
Overskriften affattes således:
»Artikel 60
National kvoteomfordeling og kvotenedsættelse«.
b)
Stk. 1 affattes således:
»1. En medlemsstat kan nedsætte den sukker- eller isoglucosekvote, der er tildelt en virksomhed på dens område, med op til 10 % for produktionsåret 2008/09 og de følgende produktionsår, idet virksomhedernes frihed til at deltage i de ordninger, der er indført med forordning (EF) nr. 320/2006, dog skal respekteres. I den forbindelse anvender medlemsstaterne objektive og ikke-diskriminerende kriterier.«
c)
Følgende indsættes som stk. 4:
»4. Uanset stk. 3 i denne artikel nedjusterer medlemsstaterne, hvis artikel 4a i forordning (EF) nr. 320/2006 anvendes, den pågældende virksomheds sukkerkvote i henhold til nævnte artikels stk. 4 inden for den procentdel, der er fastsat i denne artikels stk. 1.«
19)
Artikel 64, litra c), affattes således:
»c)
sukker og isoglucose, der er trukket tilbage fra markedet i henhold til artikel 52 og 52a, og som forpligtelserne i artikel 52, stk. 3, ikke er opfyldt for.«
20)
I stedet for litra b)-e) i artikel 101 indsættes følgende som litra b), c) og d):
»b)
af konditorvare- og konsumisfabrikanter
c)
af fabrikanter af andre fødevarer, der skal fastlægges af Kommissionen
d)
til direkte forbrug af koncentreret smør.«
21)
Artikel 102, stk. 3, affattes således:
»3. EF-støtten for al mælk er på 18,15 EUR/100 kg.
For andre støtteberettigede mejeriprodukter fastsættes støtten under hensyn til de pågældende produkters mælkeindhold.«
22)
Følgende indsættes som afdeling IVa i del II, afsnit I, kapitel IV:
»Afdeling IVa
Støtte til frugt og grøntsager
Underafdeling I
Producentsammenslutninger
Artikel 103a
Støtte til producentsammenslutninger
1. I overgangsperioden, jf. artikel 125e, kan medlemsstaterne yde frugt- og grøntsagsproducentsammenslutninger, der er blevet oprettet for at blive anerkendt som producentorganisation:
a)
støtte for at fremme deres oprettelse og forenkle deres administration
b)
støtte, som ydes direkte eller gennem kreditinstitutter, til delvis dækning af de investeringer, der er nødvendige for anerkendelsen, og som er opført som sådanne i den anerkendelsesplan, der er nævnt i artikel 125e, stk. 1, tredje afsnit.
2. Støtten i stk. 1 refunderes af EF i henhold til regler, som Kommissionen vedtager for finansiering af sådanne foranstaltninger, herunder tærsklerne og lofterne for støtten og omfanget af EF’s finansiering af den.
3. Støtten i stk. 1, litra a), fastslås for hver producentsammenslutning på grundlag af den afsatte produktion og beløber sig i det første, andet, tredje, fjerde og femte år til:
a)
henholdsvis 10 %, 10 %, 8 %, 6 % og 4 % af værdien af den afsatte produktion i de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, og
b)
henholdsvis 5 %, 5 %, 4 %, 3 % og 2 % af værdien af den afsatte produktion i EU’s fjernområder, jf. traktatens artikel 299, stk. 2, eller på de mindre øer i Det Ægæiske Hav, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1405/2006 af 18. september 2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav (32).
Disse procentsatser kan nedsættes i forhold til værdien af den afsatte produktion, som overstiger en tærskel. Der kan fastsættes et loft over den støtte, der i et givet år betales til en producentsammenslutning.
Underafdeling II
Driftsfonde og driftsprogrammer
Artikel 103b
Driftsfonde
1. Frugt- og grøntsagsproducentorganisationer kan oprette en driftsfond. Fonden finansieres af:
a)
finansielle bidrag fra medlemmerne eller producentorganisationen selv
b)
finansiel støtte fra EF til producentorganisationer.
2. Driftsfondene anvendes kun til finansiering af driftsprogrammer, som medlemsstaterne har godkendt i henhold til artikel 103g.
Artikel 103c
Driftsprogrammer
1. Driftsprogrammerne i frugt- og grøntsagssektoren skal have to eller flere af de mål, der er nævnt i artikel 122, litra c), eller to eller flere af følgende mål:
a)
planlægning af produktionen
b)
forbedring af produkternes kvalitet
c)
forøgelse af produkternes handelsværdi
d)
iværksættelse af salgsfremmende foranstaltninger for produkterne, uanset om de er i frisk eller forarbejdet form
e)
fremme af miljøforanstaltninger og miljøvenlige produktionsmetoder, herunder økologisk landbrug
f)
kriseforebyggelse og -styring.
2. Kriseforebyggelse og -styring går ud på at undgå og at håndtere kriser på frugt- og grøntsagsmarkederne og omfatter i den forbindelse:
a)
tilbagekøb fra markedet
b)
grøn høst eller undladt høst af frugt og grøntsager
c)
salgsfremme og kommunikation
d)
uddannelsesforanstaltninger
e)
høstforsikring
f)
støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde.
Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger, herunder tilbagebetaling af hovedstol og renter, jf. tredje afsnit, må højst tegne sig for en tredjedel af de udgifter, der afholdes inden for rammerne af driftsprogrammet.
For at finansiere kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger kan producentorganisationer optage lån på kommercielle vilkår. I så fald kan tilbagebetalingen af hovedstolen og renterne på disse lån indgå i driftsprogrammet og således være berettiget til finansiel støtte fra EF i henhold til artikel 103d. Enhver specifik aktion som led i kriseforebyggelse og krisestyring finansieres enten via sådanne lån eller direkte, men ikke på begge måder.
3. Medlemsstaterne sørger for:
a)
at driftsprogrammerne omfatter to eller flere miljøforanstaltninger, eller
b)
at mindst 10 % af udgifterne under de operationelle programmer omfatter miljøforanstaltninger.
Miljøforanstaltningerne skal opfylde kravene til betalinger for miljøvenligt landbrug, jf. artikel 39, stk. 3, første afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (33).
Hvis mindst 80 % af de producenter, som er tilsluttet en producentorganisation, er omfattet af et eller flere identiske tilsagn som led i miljøvenligt landbrug i henhold til denne bestemmelse, regnes hvert af disse tilsagn som en miljøforanstaltning, jf. første afsnit, litra a).
Støtten til de miljøforanstaltninger, der er omhandlet i første afsnit, dækker de ekstraomkostninger og det indkomsttab, der følger af denne foranstaltning.
4. Stk. 3 finder først anvendelse i Bulgarien og Rumænien fra den 1. januar 2011.
5. Investeringer, der øger miljøbelastningen, er kun tilladt, hvis der er truffet effektive foranstaltninger til at beskytte miljøet mod belastningen.
Artikel 103d
Finansiel støtte fra EF
1. Den finansielle støtte fra EF er lig med de finansielle bidrag, jf. artikel 103b, stk. 1, litra a), som reelt er betalt, idet den dog begrænses til 50 % af de udgifter, der reelt er afholdt.
2. Den finansielle støtte fra EF kan højst udgøre 4,1 % af værdien af hver producentorganisations afsatte produktion.
Denne procentdel kan dog forhøjes til 4,6 % af værdien af den afsatte produktion, forudsat at det beløb, der overstiger 4,1 % af værdien af den afsatte produktion, udelukkende anvendes til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger.
3. Efter anmodning fra en producentorganisation fastsættes den procentdel, der er omhandlet i stk. 1, til 60 % for et driftsprogram eller en del af et driftsprogram, såfremt det opfylder mindst en af følgende betingelser:
a)
Det forelægges af flere EF-producentorganisationer, der udøver deres virksomhed i forskellige medlemsstater, for tværnationale foranstaltninger.
b)
Det forelægges af en eller flere producentorganisationer for foranstaltninger, der skal gennemføres af en branche.
c)
Det vedrører kun særlig støtte til produktion af økologiske produkter, som indtil den 31. december 2008 er omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (34) og fra den 1. januar 2009 af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter (35).
d)
Det forelægges af en producentorganisation i en af de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, for foranstaltninger, der afsluttes senest ved udgangen af 2013.
e)
Det er det første, der forelægges af en anerkendt producentorganisation, som er lagt sammen med en anden anerkendt producentorganisation.
f)
Det er det første, der forelægges af en anerkendt sammenslutning af producentorganisationer.
g)
Det forelægges af producentorganisationer i medlemsstater, hvor producentorganisationerne afsætter under 20 % af frugt- og grøntsagsproduktionen.
h)
Det forelægges af en producentorganisation i et af EU’s fjernområder.
i)
Det omfatter kun specifik støtte til foranstaltninger, der fremmer børns forbrug af frugt og grøntsager i uddannelsesinstitutioner.
4. Den procentdel, der er omhandlet i stk. 1, er 100 % ved tilbagekøb fra markedet af frugt og grøntsager, der ikke må overstige 5 % af hver producentorganisations afsatte produktionsmængde, og som afhændes:
a)
ved gratis uddeling til velgørende institutioner eller stiftelser, der har medlemsstaternes godkendelse til at tage sig af personer, som i henhold til deres lands lovgivning har ret til offentlig understøttelse, navnlig fordi de ikke råder over tilstrækkelige midler til deres underhold
b)
ved gratis uddeling til fængsler, skoler og offentlige uddannelsesinstitutioner og feriekolonier, hospitaler og alderdomshjem, som medlemsstaterne udpeger, idet de træffer de nødvendige foranstaltninger, så disse mængder uddeles som supplement til de mængder, disse institutioner normalt indkøber.
Artikel 103e
National finansiel støtte
1. I de områder af medlemsstaterne, hvor frugt- og grøntsagsproducenterne i sektoren for frugt og grøntsager kun er organiseret i ringe grad, kan medlemsstaterne efter behørigt begrundet anmodning af Kommissionen få adgang til at yde producentorganisationerne en national finansiel støtte, som ikke må overstige 80 % af de finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 103b, stk. 1, litra a). Denne støtte skal lægges til driftsfonden. I de områder af medlemsstater, hvor under 15 % af frugt- og grøntsagsproduktionens værdi afsættes gennem producentorganisationer, og hvor frugt- og grøntsagsproduktionen udgør mindst 15 % af den samlede landbrugsproduktion, kan den støtte, der er nævnt i første afsnit, efter anmodning fra vedkommende medlemsstat refunderes af EF.
2. Uanset artikel 180 i denne forordning finder traktatens artikel 87, 88 og 89 ikke anvendelse på national finansiel støtte, som er godkendt i henhold til stk. 1.
Artikel 103f
Nationale regler og national strategi for driftsprogrammer
1. Medlemsstaterne fastsætter nationale regler for udarbejdelse af de generelle betingelser for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 103c, stk. 3. Ifølge disse regler skal sådanne foranstaltninger opfylde de relevante krav i forordning (EF) nr. 1698/2005, herunder kravene i forordningens artikel 5 om komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse.
Medlemsstaterne sender udkastet til disse regler til Kommissionen, som kan kræve det ændret inden for tre måneder, hvis den konstaterer, at udkastet ikke gør det muligt at nå de mål, der er fastsat i traktatens artikel 174 og i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (36). Investeringer på individuelle bedrifter, der støttes af driftsprogrammer, skal også overholde disse mål.
2. Medlemsstaterne udarbejder en national strategi for bæredygtige driftsprogrammer i frugt- og grøntsagssektoren. En sådan strategi skal omfatte følgende:
a)
en analyse af situationen med hensyn til styrker og svagheder og udviklingspotentiale
b)
en begrundelse for de valgte prioriteter
c)
driftsprogrammers og instrumenters mål, resultatindikatorer
d)
vurdering af driftsprogrammer
e)
producentorganisationernes indberetningsforpligtelser.
Den nationale strategi skal også omfatte de nationale regler, jf. stk. 1.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på medlemsstater, som ikke har nogen anerkendte producentorganisationer.
Artikel 103g
Godkendelse af driftsprogrammer
1. Udkast til driftsprogrammer forelægges for de kompetente nationale myndigheder, som godkender eller afviser dem eller anmoder om at få dem ændret i henhold til denne underafdeling.
2. Producentorganisationerne sender medlemsstaten et overslag over driftsfonden for hvert år og fremlægger passende dokumentation herfor baseret på skøn over driftsprogrammet, udgifterne for det igangværende år og eventuelt udgifter for tidligere år samt, i givet fald, på de anslåede produktionsmængder for det følgende år.
3. Medlemsstaten sender producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer overslag over den finansielle støtte fra EF inden for de fastsatte lofter, jf. artikel 103d.
4. Udbetalingerne af den finansielle støtte fra EF foretages på grundlag af de udgifter, der er afholdt til de aktioner, som er nævnt i driftsprogrammet. Til disse aktioner kan der ydes forskud, forudsat der stilles garanti eller sikkerhed.
5. Producentorganisationen meddeler medlemsstaten de endelige udgifter for det foregående år med behørig dokumentation, for at den kan modtage resten af den finansielle støtte fra EF.
6. Driftsprogrammer og deres finansiering enten af producenterne og producentorganisationerne eller af EF-midler har en varighed på mindst tre år og højst fem år.
Artikel 103h
Gennemførelsesregler
Kommissionen fastsætter detaljerede gennemførelsesregler til denne afdeling, især:
a)
regler for finansiering af de foranstaltninger, som er nævnt i artikel 103a, herunder tærsklerne og lofterne for støtte og omfanget af EF’s medfinansiering af støtten
b)
regler for refusion af den støtte, der er omhandlet i artikel 103e, stk. 1, og refusionsandelen
c)
regler for investeringer på individuelle bedrifter
d)
datoerne for de meddelelser og underretninger, der er omhandlet i artikel 103g
e)
bestemmelser om delvise betalinger af den finansielle støtte fra EF, jf. artikel 103g.
23)
I artikel 113 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Kommissionen kan fastsætte handelsnormer for et eller flere produkter inden for følgende sektorer:
a)
olivenolie og spiseoliven med hensyn til de produkter, der er nævnt i del VII, litra a), i bilag I
b)
frugt og grøntsager
c)
forarbejdede frugter og grøntsager
d)
bananer
e)
levende planter.«
b)
I stk. 2 foretages følgende ændringer:
i)
I litra a) foretages følgende ændringer:
ia)
Nr. iii) affattes således:
»iii)
forbrugernes interesse i at modtage passende og transparent produktinformation, herunder især for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager produktets oprindelsesland, klasse og eventuelt sort (eller handelstype)«.
ib)
Følgende indsættes som nr. v):
»v)
de anbefalede normer for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, som De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) har vedtaget.«
ii)
Litra b) affattes således:
»b)
kan især vedrøre kvalitet, klasseinddeling, vægt, størrelsessortering, emballering, indpakning, oplagring, transport, præsentation, afsætning, oprindelse og mærkning.«
24)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 113a
Yderligere afsætningskrav for frugt og grøntsager
1. Frugt og grøntsager, som skal sælges friske til forbrugeren, må kun afsættes, hvis de er af sund, sædvanlig handelskvalitet, og hvis oprindelseslandet er angivet.
2. De handelsnormer, der er nævnt i stk. 1 og i artikel 113, stk. 1, litra b) og c), finder anvendelse i alle afsætningsled, herunder import og eksport, medmindre Kommissionen har fastsat andre bestemmelser.
3. Indehavere af frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, som der er fastsat handelsnormer for, må kun frembyde sådanne produkter eller udbyde dem til salg eller levere eller afsætte dem på en hvilken som helst måde inden for Fællesskabet, såfremt de er i overensstemmelse med disse normer, og de er ansvarlige for at sikre en sådan overensstemmelse.
4. I tilslutning til artikel 113, stk. 3, andet afsnit, kontrollerer medlemsstaterne selektivt på grundlag af en risikoanalyse, om frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager er i overensstemmelse med de respektive handelsnormer, jf. dog eventuelle særlige bestemmelser, som Kommissionen kan vedtage i henhold til artikel 194, især om konsekvent anvendelse i medlemsstaterne af overensstemmelseskontrollen. Kontrollen skal finde sted forud for transporten fra dyrkningsområderne i forbindelse med produkternes emballering eller ved deres indladning. For produkter fra tredjelande finder kontrollen sted inden overgangen til fri omsætning.
Artikel 113b
Afsætning af kød fra kvæg, som højst er tolv måneder gammelt
1. Uden at bestemmelserne i artikel 42, stk. 1, litra a), og stk. 2, og punkt A i bilag V indskrænkes, gælder betingelserne i bilag XIa, særlig de varebetegnelser, der skal anvendes ifølge bilagets punkt III, for kød fra kvæg på højst tolv måneder, der slagtes den 1. juli 2008 eller herefter, hvad enten det er produceret i EF eller importeret fra tredjelande.
Kød fra dyr på højst tolv måneder, der slagtes før den 1. juli 2008, kan dog fortsat afsættes, uden at betingelserne i bilag XIa er opfyldt.
2. Betingelserne i stk. 1 gælder ikke for kød fra kvæg, for hvilket der inden den 29. juni 2007 er registreret en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i henhold til forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (37).
25)
I artikel 121 foretages følgende ændringer:
a)
Litra a) affattes således:
»a)
handelsnormer, jf. artikel 113 og 113a, herunder regler for:
i)
undtagelser eller fritagelser fra anvendelsen af normerne
ii)
fremlæggelse af oplysninger, der kræves i henhold til normerne, og bestemmelser om afsætning og mærkning
iii)
anvendelse af normerne på produkter, der importeres til eller eksporteres fra EF
iv)
definition af, hvad der forstås ved et produkt af sund, sædvanlig handelskvalitet, jf. artikel 113a, stk. 1«.
b)
Følgende indsættes som litra j):
»j)
for så vidt angår de betingelser, der gælder for afsætning af kød fra kvæg på højst tolv måneder, jf. artikel 113b:
i)
praktiske instrukser om, hvor bogstavet til identificering af kategorien, jf. punkt II i bilag XIa, skal anføres, og hvor stort det skal være
ii)
metode til kontrol af, om importen af kød fra tredjelande som nævnt i punkt VIII i bilag XIa er i overensstemmelse med denne forordning.«
c)
Følgende stykke indsættes:
»Kommissionen kan ændre del B i skemaet i punkt III, nr. 2, i bilag XIa.«.
26)
I artikel 122 foretages følgende ændringer:
a)
Litra a) affattes således:
»a)
der består af producenter fra en af følgende sektorer:
i)
humlesektoren
ii)
olivenolie- og spiseolivensektoren
iii)
frugt- og grøntsagssektoren for landbrugere, der dyrker et eller flere af sektorens produkter og/eller produkter, som udelukkende er bestemt til forarbejdning
iv)
silkeormesektoren«.
b)
Litra c) affattes således:
»c)
der forfølger et bestemt mål, der navnlig kan og for frugt- og grøntsagssektoren skal have et eller flere af følgende formål:
i)
at sikre, at produktionen planlægges og tilpasses efter efterspørgslen, navnlig hvad angår kvalitet og mængde
ii)
at koncentrere udbuddet og afsætningen af medlemmernes produktion
iii)
at optimere produktionsomkostningerne og stabilisere producentpriserne.«
27)
I artikel 123 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 nummereres.
b)
Følgende indsættes som stk. 2:
»2. Brancheorganisationer som nævnt i stk. 1, der udøver deres aktiviteter i flere medlemsstater, skal dog anerkendes af Kommissionen uden bistand fra den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1.«
c)
Følgende indsættes som stk. 3:
»3. I tilslutning til stk. 1 anerkender medlemsstaterne brancheorganisationer:
a)
der består af repræsentanter for økonomiske aktiviteter, der er knyttet til produktion af og/eller handel med og/eller forarbejdning af frugt og grøntsager
b)
der er oprettet på initiativ af alle eller nogle af de organisationer eller sammenslutninger, som de er sammensat af
c)
der i et eller flere af EF’s områder udøver to eller flere af nedenstående aktiviteter, under hensyntagen til forbrugernes interesser:
i)
forbedring af kendskabet til produktionen og markedet og produktionens og markedets gennemsigtighed
ii)
medvirken til bedre koordinering af den måde, frugt og grøntsager bringes i omsætning på, bl.a. ved markedsforskning og markedsundersøgelser
iii)
udarbejdelse af standardkontrakter, der er forenelige med EF-reglerne
iv)
bedre udnyttelse af frugt- og grøntsagsproduktionen
v)
informationer og forskning, der er nødvendig for produktionsomlægning til produkter, som er bedre tilpasset markedets behov og forbrugernes smag og ønsker, navnlig hvad angår produktkvalitet og miljøbeskyttelse
vi)
forskning i metoder, der gør det muligt at begrænse anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og andre rå- og hjælpestoffer, samtidig med at produktkvaliteten sikres, og jorden og vandet beskyttes
vii)
udvikling af metoder og instrumenter til forbedring af produktkvaliteten
viii)
bedre udnyttelse og beskyttelse af økologisk landbrug, oprindelsesbetegnelser, kvalitetsmærker og geografiske betegnelser
ix)
fremme af integreret produktion eller andre miljøvenlige produktionsmetoder
x)
fastsættelse af strengere regler end de nationale regler eller EF-reglerne for så vidt angår de regler for produktion og afsætning, som er nævnt i punkt 2 og 3 i bilag XVIa.«
28)
Følgende indsættes som afdeling IA i del II, afsnit II, kapitel II:
»Afdeling IA
Regler for producent- og brancheorganisationer og producentsammenslutninger i frugt- og grøntsagssektoren
Underafdeling I
Vedtægter for og anerkendelse af producentorganisationer
Artikel 125a
Producentorganisationers vedtægter
1. Frugt- og grøntsagsproducentorganisationens vedtægter forpligter bl.a. de tilsluttede producenter til:
a)
at følge de regler, producentorganisationen har vedtaget for indberetning af produktionsdata og for produktion, afsætning og miljøbeskyttelse
b)
kun at være medlem af én producentorganisation for så vidt angår en given bedrifts produktion af et hvilket som helst af de produkter, som er nævnt i artikel 122, litra a), nr. iii)
c)
at afsætte hele deres produktion af det pågældende produkt gennem producentorganisationen
d)
at give producentorganisationen de oplysninger, den ønsker til statistiske formål, og som bl.a. kan vedrøre areal, høst, udbytte og direkte salg
e)
at betale de vedtægtsbestemte finansielle bidrag til iværksættelse og finansiering af driftsfonden, jf. artikel 103b.
2. Uanset stk. 1, litra c), kan tilsluttede producenter, såfremt producentorganisationen tillader det, og på vilkår, som producentorganisationen fastsætter:
a)
sælge en fastsat procentdel af deres produktion og/eller produkter fra deres bedrift og/eller uden for deres bedrift direkte til forbrugerne til deres personlige brug, idet medlemsstaterne fastsætter procentdelen til mindst 10 %
b)
selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som udgør en beskeden mængde i forhold til den produktionsmængde, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation
c)
selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter.
3. Producentorganisationens vedtægter indeholder bestemmelser om:
a)
procedurer for fastlæggelse, vedtagelse og ændring af reglerne i stk. 1
b)
at medlemmerne skal erlægge de finansielle bidrag, der er nødvendige til at finansiere producentorganisationen
c)
at medlemmerne kan føre demokratisk kontrol med producentorganisationen og dens beslutninger
d)
sanktioner såvel for overtrædelse af de vedtægtsbestemte forpligtelser, bl.a. manglende betaling af finansielle bidrag, som for overtrædelse af producentorganisationens regler
e)
optagelse af nye medlemmer, herunder en minimumsperiode for medlemskab
f)
de regnskabsmæssige og budgetmæssige regler, der kræves, for at organisationen kan fungere.
4. Frugt- og grøntsagsproducentorganisationer anses for at handle i deres medlemmers navn og på deres vegne i økonomiske anliggender.
Artikel 125b
Anerkendelse
1. Medlemsstaterne anerkender alle juridiske personer eller klart definerede dele af juridiske personer, der anmoder om anerkendelse, som frugt- og grøntsagsproducentorganisationer, forudsat at:
a)
de har til formål at anvende dyrkningsformer, produktionsmetoder og affaldshåndteringer, der er miljøvenlige, navnlig for at beskytte kvaliteten af vandet, jorden og landskabet og bevare og fremme den biologiske mangfoldighed, og overholder kravene i artikel 122 og 125a, og fremlægger relevant bevis herfor
b)
de har et mindsteantal medlemmer og dækker en mindstemængde eller -værdi af salgbar produktion, som medlemsstaterne skal fastsætte, og fremlægger relevant dokumentation for
c)
de frembyder tilstrækkelig garanti med hensyn til gennemførelsen, varigheden og effektiviteten af deres indsats og koncentrationen af udbuddet, hvorefter medlemsstaterne kan beslutte, hvilke af deres produkter eller grupper af produkter, jf. artikel 122, litra a), nr. iii), der bør omfattes af producentorganisationen
d)
de reelt gør det muligt for deres medlemmer at opnå fornøden teknisk bistand til anvendelse af miljøvenlige dyrkningsmetoder
e)
de om nødvendigt reelt stiller tekniske faciliteter til rådighed til indsamling, oplagring, emballering og afsætning af produkterne
f)
de sikrer en passende handels- og regnskabsmæssig forvaltning af de opgaver, de påtager sig
g)
de ikke indtager en dominerende stilling på et bestemt marked, medmindre det er nødvendigt for at nå målene i traktatens artikel 33.
2. Medlemsstaterne:
a)
træffer beslutning om, hvorvidt en producentorganisation skal anerkendes, senest tre måneder efter, at der er indgivet ansøgning med den relevante dokumentation
b)
kontrollerer regelmæssigt, om producentorganisationerne overholder dette kapitel, og anvender i tilfælde af misligholdelse eller uregelmæssigheder i forbindelse med denne forordning sanktioner over for disse organisationer og træffer om nødvendigt beslutning om at tilbagekalde anerkendelsen
c)
giver en gang om året Kommissionen meddelelse om alle beslutninger om udstedelse, nægtelse eller tilbagekaldelse af anerkendelse.
Underafdeling II
Sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger
Artikel 125c
Sammenslutninger af frugt- og grøntsagsproducentorganisationer
En sammenslutning af frugt- og grøntsagsproducentorganisationer oprettes på initiativ af anerkendte producentorganisationer og kan udføre alle de aktiviteter, der henhører under en producentorganisation som omhandlet i denne forordning. Med henblik herpå kan medlemsstaterne efter anmodning anerkende en sammenslutning af producentorganisationer, hvis:
a)
medlemsstaterne finder, at sammenslutningen reelt kan udføre disse aktiviteter, og
b)
sammenslutningen ikke indtager en dominerende stilling på et bestemt marked, medmindre det er nødvendigt for at nå målene i traktatens artikel 33.
Artikel 125a, stk. 4, finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 125d
Udlicitering
Medlemsstaterne kan tillade en anerkendt frugt- og grøntsagsproducentorganisation eller en anerkendt sammenslutning af frugt- og grøntsagsproducentorganisationer at udlicitere alle dens aktiviteter, herunder til datterselskaber, forudsat at den over for medlemsstaten på fyldestgørende vis dokumenterer, at dette er en hensigtsmæssig måde at nå den pågældende producentorganisations eller sammenslutnings mål på.
Artikel 125e
Frugt- og grøntsagsproducentsammenslutninger
1. I de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, og i EU’s fjernområder, jf. traktatens artikel 299, stk. 2, og på de mindre øer i Det Ægæiske Hav, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1405/2006, kan der på initiativ af landbrugere, der dyrker en eller flere former for frugt og grøntsager og/eller sådanne produkter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, oprettes producentsammenslutninger som en juridisk person eller som en klart defineret del af en juridisk person med henblik på at få dem anerkendt som producentorganisation.
Producentsammenslutningerne kan indrømmes en overgangsperiode til at opfylde betingelserne for anerkendelse som producentorganisation i artikel 122.
Med henblik herpå forelægger disse producentsammenslutninger medlemsstaten en anerkendelsesplan med en tidsplan, hvis godkendelse bevirker, at den overgangsperiode, som er nævnt i andet afsnit, begynder, idet godkendelsen gælder som en foreløbig anerkendelse. Overgangsperioden kan ikke være længere end fem år.
2. Inden anerkendelsesplanen godkendes, underretter medlemsstaterne Kommissionen om deres hensigt og de finansielle følger heraf.
Underafdeling III
Udvidet anvendelse af regler over for producenter i et økonomisk område
Artikel 125f
Udvidet anvendelse af regler
1. Såfremt en frugt- og grøntsagsproducentorganisation, der udøver sin virksomhed i et bestemt økonomisk område, anses for at være repræsentativ for produktionen og producenterne af et givet produkt i dette område, kan den pågældende medlemsstat efter anmodning fra producentorganisationen forpligte de producenter, der er etableret i området, og som ikke er medlem af producentorganisationen, til at følge:
a)
de regler, der er omhandlet i artikel 125a, stk. 1, litra a)
b)
de regler, der nødvendige for at gennemføre foranstaltningerne i artikel 103c, stk. 2, litra c).
Første afsnit finder anvendelse, forudsat at reglerne:
a)
har været anvendt i mindst et produktionsår
b)
er anført på den udtømmende liste i bilag XVIa
c)
er gjort bindende for højst tre produktionsår.
Den betingelse, der er nævnt i andet afsnit, litra a), finder dog ikke anvendelse, hvis de pågældende regler er dem, der er nævnt i bilag XVIa, punkt 1, 3 og 5. I så fald finder den udvidede anvendelse af regler kun anvendelse i ét produktionsår.
2. I denne underafdeling forstås ved »økonomisk område« et geografisk område, der omfatter dyrkningsområder, som grænser op til eller ligger nær ved hinanden, og som har ensartede produktions- og afsætningsvilkår.
Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over økonomiske områder.
Senest en måned efter meddelelsen godkender Kommissionen listen eller træffer efter samråd med den pågældende medlemsstat beslutning om de ændringer, medlemsstaten skal foretage heri. Kommissionen gør den godkendte liste offentligt tilgængelig på en måde, den finder passende.
3. En producentorganisation anses for at være repræsentativ efter stk. 1, hvis den omfatter mindst 50 % af producenterne i det økonomiske område, hvor den udøver sin virksomhed, og mindst 60 % af produktionsmængden i dette område. Ved beregningen af disse procenter tages der ikke hensyn til producenter eller produktion af økologiske produkter, som indtil den 31. december 2008 er omfattet af forordning (EØF) nr. 2092/91 og fra den 1. januar 2009 af forordning (EF) nr. 834/2007, jf. dog stk. 5.
4. Regler, der bliver gjort bindende for alle producenter i et bestemt økonomisk område:
a)
må ikke skade andre producenter, hverken i den pågældende medlemsstat eller i EF
b)
gælder ikke, medmindre det specielt er tilsigtet, for produkter, som leveres til forarbejdning ifølge en kontrakt, der er underskrevet inden produktionsårets begyndelse, undtagen hvad angår reglerne for indberetning af produktionsdata, jf. artikel 125a, stk. 1, litra a)
c)
må ikke være uforenelige med de gældende EF-regler og nationale regler.
5. Reglerne må ikke gøres bindende for producenter af økologiske produkter, som indtil den 31. december 2008 er omfattet af forordning (EØF) nr. 2092/91 og fra den 1. januar 2009 af forordning (EF) nr. 834/2007, medmindre foranstaltningen er blevet godkendt af mindst 50 % af disse producenter i det økonomiske område, hvor producentorganisationen udøver sin virksomhed, og organisationen tegner sig for mindst 60 % af denne produktion i området.
Artikel 125g
Meddelelse
Medlemsstaterne giver straks Kommissionen meddelelse om de regler, de har gjort bindende for alle producenter i et bestemt økonomisk område, jf. artikel 125f, stk. 1. Kommissionen gør disse regler offentligt tilgængelige på en måde, den finder passende.
Artikel 125h
Ophævelse af den udvidede anvendelse af reglerne
Kommissionen beslutter, at medlemsstaten skal ophæve den udvidelse af reglernes anvendelsesområde, den har vedtaget i henhold til artikel 125f, stk. 1:
a)
hvis den konstaterer, at en sådan udvidelse medfører, at konkurrencen udelukkes inden for en væsentlig del af det indre marked, eller at den frie samhandel skades, eller at målene i traktatens artikel 33 bringes i fare
b)
hvis den konstaterer, at traktatens artikel 81, stk. 1, finder anvendelse på de regler, som er udvidet til at omfatte andre producenter. Kommissionens beslutning vedrørende disse regler anvendes først fra tidspunktet for konstateringen
c)
hvis den efter kontrol konstaterer, at denne underafdeling ikke overholdes.
Artikel 125i
Finansielle bidrag for producenter, der ikke er medlemmer
Anvendes artikel 125f, stk. 1, kan den pågældende medlemsstat på grundlag af dokumentation beslutte, at de producenter, der ikke er medlemmer, skal betale producentorganisationen den del af de finansielle bidrag, som de producenter, der er medlemmer, betaler, og som anvendes til at dække:
a)
de administrative omkostninger i forbindelse med anvendelsen af de regler, der er nævnt i artikel 125f, stk. 1
b)
de udgifter til forskning, markedsundersøgelser og salgsfremmende foranstaltninger, som organisationen eller sammenslutningen gennemfører, og som alle producenterne i området drager fordel af.
Artikel 125j
Udvidet anvendelse af reglerne på sammenslutninger af producentorganisationer
I denne underafdeling opfattes enhver henvisning til producentorganisationer også som en henvisning til anerkendte sammenslutninger af producentorganisationer.
Underafdeling IV
Brancheorganisationer for frugt og grøntsager
Artikel 125k
Anerkendelse og tilbagekaldelse af anerkendelse
1. Hvis strukturerne i en medlemsstat berettiger dertil, kan den anerkende alle juridiske personer, der anmoder herom, og som er etableret i medlemsstaten, som brancheorganisationer for frugt og grøntsager, såfremt:
a)
de udøver deres aktiviteter i et eller flere områder af den pågældende medlemsstat
b)
de repræsenterer en betydelig andel af produktionen af, handelen med og/eller forarbejdningen af frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager i det eller de pågældende områder, og, i tilfælde af at de dækker flere områder, såfremt de fremlægger bevis for en mindsterepræsentativitet for hver af de erhvervsgrene, de repræsenterer, i hvert af de pågældende områder
c)
de varetager to eller flere af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 123, stk. 3, litra c)
d)
de ikke selv forestår hverken produktion, forarbejdning eller afsætning af frugt og grøntsager eller forarbejdede frugter og grøntsager
e)
de ikke er part i en af de aftaler, vedtagelser og former for samordnet praksis, der er omhandlet i artikel 176a, stk. 4.
2. Inden medlemsstaterne udsteder anerkendelse, meddeler de Kommissionen, hvilke brancheorganisationer der har ansøgt om anerkendelse, og giver Kommissionen alle relevante oplysninger om, hvor repræsentative de pågældende organisationer er, og hvilke aktiviteter de udøver, samt alle øvrige oplysninger, der er nødvendige for en vurdering.
Kommissionen kan gøre indsigelse mod anerkendelsen inden for en frist på to måneder regnet fra det tidspunkt, hvor den får meddelelsen.
3. Medlemsstaterne:
a)
træffer beslutning om anerkendelse senest tre måneder efter indgivelsen af ansøgningen med samtlige støttedokumenter
b)
kontrollerer regelmæssigt, om brancheorganisationerne overholder betingelserne for anerkendelse, anvender sanktioner over for disse organisationer i tilfælde af misligholdelse eller uregelmæssigheder i forbindelse med denne forordning og træffer om nødvendigt beslutning om at tilbagekalde anerkendelsen
c)
tilbagekalder anerkendelsen:
i)
hvis kravene til og betingelserne for anerkendelse i henhold til denne underafdeling ikke længere er til stede
ii)
hvis brancheorganisationen bliver part i en af de aftaler, vedtagelser eller former for samordnet praksis, der er omhandlet i artikel 176a, stk. 4, uden at dette berører andre sanktioner i medfør af national lovgivning
iii)
hvis brancheorganisationen ikke foretager den obligatoriske meddelelse som omhandlet i artikel 176a, stk. 2
d)
giver inden to måneder Kommissionen meddelelse om alle beslutninger om udstedelse, nægtelse eller tilbagekaldelse af anerkendelse.
4. Kommissionen fastsætter regler for, hvordan og hvor hyppigt medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen om brancheorganisationernes aktiviteter.
Kommissionen kan på grundlag af kontrol anmode en medlemsstat om at tilbagekalde udstedte anerkendelser.
5. Anerkendelse indebærer tilladelse til at gennemføre aktiviteter som omhandlet i artikel 123, stk. 3, litra c), i henhold til denne forordnings bestemmelser.
6. Kommissionen gør en liste over de anerkendte brancheorganisationer offentligt tilgængelig på en måde, den finder passende, med angivelse af det økonomiske område eller området for deres virksomhed samt deres aktiviteter, jf. artikel 125l. Tilbagekaldelser af anerkendelser bekendtgøres også.
Artikel 125l
Udvidet anvendelse af regler
1. Hvis en brancheorganisation, der udøver sin virksomhed i et eller flere områder i en medlemsstat, anses for at være repræsentativ for produktionen eller forarbejdningen af eller handelen med et givet produkt, kan den pågældende medlemsstat efter anmodning fra brancheorganisationen i en begrænset periode gøre nogle af de aftaler, vedtagelser eller former for samordnet praksis, som der er opnået enighed om inden for organisationen, bindende for andre erhvervsdrivende, der er etableret i det eller de pågældende områder, uanset om de er selvstændige eller sammenslutninger, som ikke er medlemmer af organisationen.
2. En brancheorganisation anses for at være repræsentativ efter stk. 1, når den tegner sig for mindst to tredjedele af produktionen eller forarbejdningen af eller handelen med det eller de pågældende produkter i det eller de pågældende områder i en medlemsstat. Gælder en ansøgning om at udvide reglernes anvendelsesområde for flere områder, skal brancheorganisationen fremlægge bevis for en mindsterepræsentativitet for hver af de erhvervsgrene, den repræsenterer, i hvert af de pågældende områder.
3. De regler, hvis anvendelsesområde der kan ansøges om udvidelse af:
a)
skal have et af følgende mål:
i)
indberetning af produktionsdata og markedsforhold
ii)
strengere produktionsregler end dem, der er fastsat i EF-forskrifterne og de nationale forskrifter
iii)
udarbejdelse af standardkontrakter, som er i overensstemmelse med EF-forskrifterne
iv)
regler for afsætning
v)
regler for miljøbeskyttelse
vi)
foranstaltninger til salgsfremme og bedre udnyttelse af produktionen
vii)
foranstaltninger til beskyttelse af økologisk landbrug, oprindelsesbetegnelser, kvalitetsmærker og geografiske betegnelser
b)
skal have været gældende i mindst ét produktionsår
c)
må højst være bindende i tre produktionsår
d)
må ikke skade andre erhvervsdrivende, hverken i den pågældende medlemsstat eller i EF.
Den betingelse, der er nævnt i første afsnit, litra b), finder dog ikke anvendelse, hvis de pågældende regler er dem, der er nævnt i bilag XVIa, punkt 1, 3 og 5. I så fald finder den udvidede anvendelse af regler kun anvendelse i ét produktionsår.
4. De regler, der er nævnt i stk. 3, litra a), nr. ii), iv) og v), må ikke afvige fra reglerne i bilag XVIa. De regler, der er nævnt i stk. 3, litra a), nr. ii), gælder ikke for produkter, som er produceret uden for det eller de områder, som er nævnt i stk. 1.
Artikel 125m
Meddelelse om og ophævelse af udvidet anvendelse af regler
1. Medlemsstaterne giver straks Kommissionen meddelelse om de regler, de har gjort bindende for alle erhvervsdrivende i et eller flere områder i henhold til artikel 125l, stk. 1. Kommissionen gør disse regler offentligt tilgængelige på en måde, den finder passende.
2. Før reglerne gøres offentligt tilgængelige, informerer Kommissionen den komité, der blev oprettet ved artikel 195, om enhver meddelelse om udvidelse af brancheaftalerne.
3. Kommissionen beslutter i de tilfælde, der er nævnt i artikel 125h, at medlemsstaten skal ophæve den udvidelse af reglernes anvendelsesområde, den har vedtaget.
Artikel 125n
Finansielle bidrag fra producenter, der ikke er medlemmer
Udvides reglerne til at omfatte et eller flere produkter, og er en eller flere af de i artikel 125l, stk. 3, litra a), nævnte aktiviteter, der varetages af en anerkendt brancheorganisation, af generel økonomisk interesse for erhvervsdrivende, hvis virksomhed har forbindelse med et eller flere af de pågældende produkter, kan den medlemsstat, der har udstedt anerkendelsen, beslutte, at individuelle erhvervsdrivende eller sammenslutninger, som ikke er medlemmer af brancheorganisationen, men som drager fordel af disse aktiviteter, over for organisationen helt eller delvis skal udrede de finansielle bidrag, medlemmerne betaler, såfremt bidragene skal dække de udgifter, som er en direkte følge af varetagelsen af de pågældende aktiviteter.«
29)
Følgende indsættes som artikel 127, litra da):
»da)
eventuelle gennemførelsesregler for tværnationale producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer, herunder administrativ bistand, som de relevante myndigheder skal yde i tilfælde af tværnationalt samarbejde«.
30)
Følgende indsættes som artikel 130, litra fa) og fb):
»fa)
frugt og grøntsager
fb)
forarbejdede frugter og grøntsager«.
31)
Efter artikel 140 indsættes følgende som artikel 140a:
»Artikel 140a
Indgangsprisordning for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager
1. Afhænger anvendelsen af toldsatserne i den fælles toldtarif af indgangsprisen for det importerede parti, skal prisens rigtighed kontrolleres ved hjælp af en fast importværdi, som beregnes af Kommissionen for hvert enkelt oprindelsesland og hvert enkelt produkt på grundlag af et vejet gennemsnit af priserne for de pågældende produkter på medlemsstaternes repræsentative importmarkeder eller på andre markeder, hvis det er relevant.
Kommissionen kan dog vedtage særlige bestemmelser for kontrol af indgangsprisen for produkter, som importeres hovedsagelig til forarbejdning.
2. Hvis den oplyste indgangspris for det pågældende parti er højere end den faste importværdi forhøjet med en margen, som Kommissionen fastsætter, og som højst må være 10 % over den faste værdi, skal der stilles en sikkerhed, der svarer til importtolden, og som fastsættes på grundlag af den faste importværdi.
3. Hvis indgangsprisen for det pågældende parti ikke oplyses i forbindelse med toldbehandlingen, afhænger anvendelsen af toldsatserne i den fælles toldtarif af den faste importværdi eller af anvendelsen af de relevante bestemmelser i toldforskrifterne på betingelser, der fastlægges af Kommissionen.«
32)
I artikel 141, stk. 1, affattes indledningen således:
»1. Importen af et eller flere produkter fra sektoren for korn, ris, sukker, frugt og grøntsager, forarbejdede frugter og grøntsager, oksekød, mælk og mejeriprodukter, svinekød, fåre- og gedekød, æg, fjerkrækød og bananer pålægges en tillægsimporttold efter toldsatsen i artikel 135-140a for at undgå eller afhjælpe skadelige virkninger for EF-markedet, som importen af disse produkter kan forårsage:«.
33)
Artikel 153, stk. 1, første afsnit, affattes således:
»1. Det traditionelle behov for forsyning med sukker til raffinering i EF fastsættes til 2 424 735 tons pr. produktionsår udtrykt i hvidt sukker.«
34)
Artikel 160, stk. 1, første afsnit, affattes således:
»1. Hvis EF’s marked forstyrres eller trues af forstyrrelse på grund af proceduren for aktiv forædling, kan Kommissionen på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ helt eller delvis suspendere anvendelsen af proceduren for aktiv forædling for produkter fra sektoren for korn, ris, sukker, olivenolie og spiseoliven, frugt og grøntsager, forarbejdede frugter og grøntsager, oksekød, mælk og mejeriprodukter, svinekød, fåre- og gedekød, æg, fjerkrækød og landbrugsethanol. Hvis Kommissionen modtager en anmodning fra en medlemsstat, træffer den afgørelse herom senest fem arbejdsdage efter modtagelsen.«
35)
I artikel 161, stk. 1, indsættes følgende som litra da) og db):
»da)
frugt og grøntsager
db)
forarbejdede frugter og grøntsager«.
36)
Artikel 174, stk. 1, første afsnit, affattes således:
»1. Hvis EF’s marked forstyrres eller trues af forstyrrelse på grund af proceduren for aktiv forædling, kan Kommissionen på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ helt eller delvis suspendere anvendelsen af proceduren for aktiv forædling for produkter fra sektoren for korn, ris, frugt og grøntsager, forarbejdede frugter og grøntsager, oksekød, svinekød, fåre- og gedekød samt fjerkrækød. Hvis Kommissionen modtager en anmodning fra en medlemsstat, træffer den afgørelse herom senest fem arbejdsdage efter modtagelsen.«
37)
Artikel 175 affattes således:
»Artikel 175
Anvendelse af traktatens artikel 81 til 86
Medmindre andet er bestemt i denne forordning, finder traktatens artikel 81 til 86 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, jf. dog artikel 176 til 177 i denne forordning, anvendelse på alle aftaler, vedtagelser og former for praksis, der er omhandlet i traktatens artikel 81, stk. 1, og artikel 82, og som vedrører produktionen af eller handelen med de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a)-k) og litra m)-u), og artikel 1, stk. 3, i denne forordning.«
38)
Følgende indsættes som artikel 176a:
»Artikel 176a
Aftaler og samordnet praksis i frugt- og grøntsagssektoren
1. Traktatens artikel 81, stk. 1, finder ikke anvendelse på aftaler, vedtagelser og samordnet praksis vedtaget af anerkendte brancheorganisationer med henblik på gennemførelse af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 123, stk. 3, litra c), i denne forordning.
2. Stk. 1 finder kun anvendelse på betingelse af:
a)
at aftalerne, vedtagelserne og den samordnede praksis er meddelt Kommissionen
b)
at Kommissionen ikke inden for en frist på to måneder regnet fra modtagelsen af alle de oplysninger, der er nødvendige for en vurdering, har erklæret aftalerne, vedtagelserne og den samordnede praksis for uforenelige med EF-reglerne.
3. Aftalerne, vedtagelserne og den samordnede praksis må først bringes i anvendelse efter udløbet af den frist, der er nævnt i stk. 2, litra b).
4. Følgende aftaler, vedtagelser og former for samordnet praksis erklæres under alle omstændigheder for uforenelige med EF-reglerne:
a)
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, der kan medføre en eller anden form for opdeling af markederne i EF
b)
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, der kan bevirke, at den fælles markedsordning ikke fungerer tilfredsstillende
c)
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, der kan medføre en konkurrenceforvridning, som ikke er absolut nødvendig for at nå de mål for den fælles landbrugspolitik, der tilsigtes med brancheorganisationens aktivitet
d)
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, der omfatter fastsættelse af priser, uden at dette dog indskrænker brancheorganisationernes aktiviteter i henhold til specifikke EF-regler
e)
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, der kan skabe forskelsbehandling eller udelukke konkurrencen for en væsentlig del af de pågældende produkter.
5. Konstaterer Kommissionen efter udløbet af den frist på to måneder, der er nævnt i stk. 2, litra b), at betingelserne for at anvende stk. 1 ikke er opfyldt, vedtager den en beslutning, ved hvilken det erklæres, at traktatens artikel 81, stk. 1, finder anvendelse på den pågældende aftale, vedtagelse eller samordnede praksis.
Kommissionens beslutning kan ikke anvendes fra en dato, som ligger før datoen for beslutningens meddelelse til den pågældende brancheorganisation, medmindre denne har givet urigtige oplysninger eller har misbrugt den undtagelse, der er omhandlet i stk. 1.
6. For flerårige aftaler gælder meddelelsen for det første år også for aftalens følgende år. I dette tilfælde kan Kommissionen dog på eget initiativ eller på anmodning af en anden medlemsstat til enhver tid afgive en udtalelse om manglende overensstemmelse.«
39)
Artikel 179 affattes således:
»Artikel 179
Gennemførelsesregler for aftaler og samordnet praksis i frugt- og grøntsagssektoren og tobakssektoren
Kommissionen kan fastsætte detaljerede gennemførelsesregler til artikel 176a, 177 og 178, herunder regler vedrørende meddelelser og offentliggørelse.«
40)
Artikel 180 affattes således:
»Artikel 180
Anvendelse af traktatens artikel 87, 88 og 89
Medmindre andet er bestemt i denne forordning, jf. især artikel 182 om statsstøtte, finder traktatens artikel 87, 88 og 89 anvendelse på produktionen af og handelen med de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a)-k) og litra m)-u), og artikel 1, stk. 3, i denne forordning.«
41)
I artikel 182 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 2 affattes således:
»2. Efter tilladelse fra Kommissionen kan Finland dog, til og med høsten 2010, yde støtte til visse mængder frø, undtagen timotefrø (Phleum pratense L.), og visse mængder sædekorn, der udelukkende produceres i Finland.
Senest den 31. december 2008 sender Finland Kommissionen en detaljeret rapport om resultaterne af den godkendte støtte.«
b)
Følgende indsættes som stk. 5 og 6:
»5. Medlemsstaterne kan fortsat yde statsstøtte efter eksisterende ordninger for produktion af og handel med kartofler, friske eller kølede, henhørende under KN-kode 0701, indtil den 31. december 2011.
6. For så vidt angår frugt og grøntsager kan medlemsstaterne indtil den 31. december 2010 yde statsstøtte på følgende betingelser:
a)
statsstøtten betales kun til frugt- og grøntsagsproducenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, og som indgår en kontrakt med en anerkendt producentorganisation, hvori de accepterer, at de skal anvende den pågældende producentorganisations kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger
b)
støtten til producenterne må ikke overstige 75 % af den EF-støtte, som medlemmerne af den pågældende producentorganisation modtager, og
c)
den pågældende medlemsstat forelægger senest den 31. december 2010 Kommissionen en rapport om statsstøttens nyttevirkning og effektivitet, herunder en analyse af, hvor meget den har medvirket til organiseringen af sektoren. Kommissionen gennemgår rapporten og beslutter, om den vil fremsætte forslag.«
42)
I artikel 184 indsættes følgende som nr. 4):
»4)
senest den 31. december 2013 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af bestemmelserne i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling IVa, og del II, afsnit II, kapitel II, for så vidt angår producentorganisationer, driftsfonde og driftsprogrammer i frugt- og grøntsagssektoren.«
43)
Følgende indsættes som artikel 203a:
»Artikel 203a
Overgangsregler for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager
1. De støtteordninger, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 2201/96 og Rådets forordning (EF) nr. 2202/96 af 28. oktober 1996 om en støtteordning for producenter af visse citrusfrugter (38), og som blev ophævet ved forordning (EF) nr. 1182/2007, gælder fortsat for hvert af de pågældende produkter for det produktionsår, som udløber i 2008 for det pågældende produkt.
2. Producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, der allerede er anerkendt efter forordning (EF) nr. 2200/96 inden datoen for denne forordnings ikrafttræden, er fortsat anerkendt efter denne forordning. De foretager om nødvendigt tilpasninger til kravene i denne forordning senest den 31. december 2010.
Producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, der allerede er anerkendt efter forordning (EF) nr. 1182/2007, er fortsat anerkendt efter denne forordning.
3. På anmodning af en producentorganisation kan et driftsprogram, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 2200/96, inden forordning (EF) nr. 1182/2007 tages i anvendelse:
a)
fortsætte, indtil det udløber, eller
b)
ændres for at opfylde kravene i denne forordning, eller
c)
erstattes af et nyt driftsprogram, som er godkendt i henhold til denne forordning.
Artikel 103d, stk. 3, litra e) og f), finder anvendelse på driftsprogrammer, der er forelagt i 2007, men endnu ikke godkendt på datoen for denne forordnings anvendelse, og som i øvrigt opfylder kriterierne i de nævnte litraer.
4. Producentsammenslutninger, som er foreløbigt anerkendt i henhold til forordning (EF) nr. 2200/96, er fortsat foreløbigt anerkendt i henhold til denne forordning. Anerkendelsesplaner, der er accepteret i henhold til forordning (EF) nr. 2200/96, er fortsat omfattet af denne accept i henhold til denne forordning. Planerne ændres dog om nødvendigt, for at producentsammenslutningen kan opfylde kriterierne for anerkendelse som producentorganisation, jf. artikel 125b i denne forordning. For så vidt angår producentsammenslutninger i de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, finder de støttesatser, der er fastsat i artikel 103a, stk. 3, litra a), anvendelse på anerkendelsesplanerne fra datoen for anvendelsen af denne forordning.
5. Kontrakter som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2202/96, der omfatter mere end et produktionsår af støtteordningen for forarbejdning af citrusfrugter, og som vedrører det produktionsår, der begynder den 1. oktober 2008, eller efterfølgende produktionsår, kan med begge kontrahenters samtykke ændres eller opsiges for at tage hensyn til, at nævnte forordning ophæves ved forordning (EF) nr. 1182/2007, og at støtten derfor afskaffes. De pågældende parter pålægges ikke sanktioner i henhold til nævnte forordning eller dens gennemførelsesregler som følge af en sådan ændring eller opsigelse.
6. Hvis en medlemsstat gør brug af overgangsordningen i artikel 68b eller artikel 143bc i forordning (EF) nr. 1782/2003, finder de regler, der er vedtaget i medfør af artikel 6 i forordning (EF) nr. 2201/96 eller artikel 6 i forordning (EF) nr. 2202/96 om mindstekravene til de råvarer, der leveres til forarbejdning, og mindstekravene til færdigvarernes kvalitet, fortsat anvendelse for så vidt angår råvarer, der er høstet på dens område.
7. Indtil der vedtages nye handelsnormer for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager i henhold til artikel 113 og 113a, finder de handelsnormer, der er udarbejdet i medfør af forordning (EF) nr. 2200/96 og (EF) nr. 2201/96, fortsat anvendelse.
8. Kommissionen kan vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at lette overgangen fra ordningerne i forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96, (EF) nr. 2202/96 og (EF) nr. 1182/2007 til ordningerne i denne forordning, herunder ordningerne i denne artikels stk. 1-7.
44)
I bilagene foretages følgende ændringer:
a)
I bilag I, del XXI, foretages følgende ændringer:
i)
Produkterne under KN-kode 0511 99 31, 0511 99 39 og 0511 99 85 udgår.
ii)
Teksten under KN-kode 1211 affattes således:
»Planter og plantedele (herunder frø og frugter), af den art der hovedsagelig anvendes til fremstilling af parfumer, farmaceutiske produkter, insektbekæmpelsesmidler, afsvampningsmidler og lign., friske eller tørrede, også snittede, knuste eller pulveriserede undtagen produkter henhørende under KN-kode ex 1211 90 85 i del IX i dette bilag«.
b)
Bilag VIIa, VIIb og VIIc indsættes og affattes som angivet i bilag I til denne forordning.
c)
Bilag VIII, punkt VI, affattes således:
»VI
Hvis artikel 59, stk. 2, anvendes, tildeler medlemsstaterne de justerede kvoter senest ved udgangen af februar med henblik på anvendelse i det følgende produktionsår.«
d)
Bilag XIa indsættes og affattes som angivet i bilag II til denne forordning.
e)
I bilag XIII, punkt III, nr. 1, indsættes følgende afsnit:
»Varmebehandlet mælk, der ikke opfylder kravene til fedtindholdet i første afsnit, litra b), c) og d), betragtes som konsummælk, forudsat at fedtindholdet er klart og tydeligt angivet på emballagen med en decimal: »… % fedt«. Denne mælk må ikke kaldes sødmælk, letmælk eller skummetmælk.«
f)
Bilag XVIa indsættes og affattes som angivet i bilag III til denne forordning.
g)
Bilag XXII affattes som angivet i bilag IV til denne forordning.
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 1184/2006
Artikel 1 i forordning (EF) nr. 1184/2006 affattes således:
»Artikel 1
Denne forordning fastsætter regler for anvendelsen af traktatens artikel 81 til 86 og visse bestemmelser i artikel 88 i forbindelse med produktionen af eller handelen med de produkter, der er anført i traktatens bilag I, undtagen de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a)-k) og litra m)-u), og artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1234/2007 (39).
Artikel 3
Ophævelse
1. Forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96, (EF) nr. 700/2007 og (EF) nr. 1182/2007 ophæves.
Henvisninger til de ophævede forordninger betragtes som henvisninger til forordning (EF) nr. 1234/2007 og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellerne i bilag XXII til nævnte forordning.
2. Forordning (EØF) nr. 449/69, (EØF) nr. 1467/69, (EØF) nr. 2511/69, (EØF) nr. 2093/70, (EØF) nr. 846/72, (EØF) nr. 1252/73, (EØF) nr. 155/74, (EØF) nr. 1627/75, (EØF) nr. 794/76, (EØF) nr. 1180/77, (EØF) nr. 10/81, (EØF) nr. 40/81, (EØF) nr. 3671/81, (EØF) nr. 1603/83, (EØF) nr. 790/89, (EØF) nr. 3650/90, (EØF) nr. 525/92, (EØF) nr. 3438/92, (EØF) nr. 3816/92, (EØF) nr. 742/93, (EØF) nr. 746/93, (EF) nr. 399/94, (EF) nr. 2241/2001 og (EF) nr. 545/2002 ophæves.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2008. Dog gælder følgende:
a)
Artikel 1, nr. 3), 4), 5), 8), 12) og 13), anvendes fra den 1. september 2008.
b)
Artikel 1, nr. 9), 14)-19), 33) og nr. 44), litra b) og c), anvendes fra den 1. oktober 2008.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2008.
A TANÁCS 361/2008/EK RENDELETE
(2008. április 14.)
a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 36. és 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
mivel:
(1)
A közös agrárpolitika (KAP) jogszabályi környezetének egyszerűsítése érdekében az 1234/2007/EK rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) hatályon kívül helyezte a KAP bevezetése óta a mezőgazdasági termékekre vagy termékcsoportokra kiterjedő közös piacszervezések létrehozásának keretében a Tanács által elfogadott összes rendeletet, és azok helyébe egyetlen jogszabályt léptetett.
(2)
Mivel az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet (7) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az egyszerűsítést megvalósító jogszabály nem kérdőjelezheti meg az évek során a KAP keretében hozott politikai döntéseket, következésképpen az nem is rendelkezett új eszközökről vagy intézkedésekről. Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet ennek megfelelően az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet szövegének a Bizottság által történő előterjesztése időpontjáig tükrözi a szakpolitikai döntéseket.
(3)
A Tanácson belül az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet elfogadásával kapcsolatban zajló tárgyalásokkal párhuzamosan a Tanács több ágazat tekintetében egy sor politikai döntést tárgyalt meg, és fogadott el. Erre került sor a cukor, a vetőmagok, valamint a tej és tejtermékek ágazata esetében.
(4)
A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletet (2) elsősorban annak érdekében módosították, hogy az érintett piac strukturális egyensúlyba kerüljön. Ezeknek a módosításoknak az elfogadására és közzétételére csak röviddel az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet közzétételét megelőzően került sor.
(5)
A vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló, 2005. november 23-i 1947/2005/EK tanácsi rendelet (3) módosítására az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet elfogadásával egy időben került sor. E módosítás következtében Finnország a továbbiakban nem nyújthat nemzeti támogatást a vetőmagok és a gabonavetőmagok esetében, és annak érdekében, hogy a finn mezőgazdasági termelők fel tudjanak készülni a nemzeti támogatás nélküli helyzetre, a módosítás egy végső, kiegészítő átmeneti időszakot állapít meg, amely alatt Finnország a timótfű-vetőmag kivételével nemzeti támogatást nyújthat a vetőmagok és a gabonavetőmagok termeléséhez.
(6)
A tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendelet (4) módosítása - amelyre röviddel az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet elfogadását megelőzően került sor - különböző módosításokat vezetett be a vajra és a sovány tejporra vonatkozó állami intervenció és magántárolás esetében, hatályon kívül helyezte azt a lehetőséget, hogy a hadseregek csökkentett áron vásárolhatnak fel vajat, és az oktatási intézmények tanulóinak biztosított tej valamennyi kategóriája esetében átalánytámogatást határozott meg.
Ezen túlmenően a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének a fogyasztói tejre vonatkozó kiegészítő szabályairól szóló, 1997. december 18-i 2597/97/EK tanácsi rendeletet (5) ugyanakkor módosították, mint az 1255/1999/EK rendeletet, lehetővé téve a rendelet korábbi rendelkezéseitől eltérő zsírtartalommal rendelkező termékek fogyasztói tejként történő forgalmazását.
(7)
Ezeket a módosításokat bele kell foglalni az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe annak érdekében, hogy az említett szakpolitikai döntések az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek az említett ágazatokra történő alkalmazása megkezdésétől is érvényben maradjanak.
(8)
Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalásokkal, illetve a rendelet elfogadásával párhuzamosan a Tanács a gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat vonatkozásában is szakpolitikai tárgyalásokat folytatott, és reformot fogadott el. Ennek érdekében elfogadták a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK tanácsi rendeletet (6). Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet (8) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a fent említett két ágazat területét érintő rendelkezések közül csak azok kerültek bele a kezdetektől az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe, amelyek tekintetében nem volt folyamatban szakpolitikai reform, a szakpolitikai módosítások által érintett főbb rendelkezéseket pedig akkor kell az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe belefoglalni, ha azokat már jogszabályba foglalták. Mivel ez már megtörtént, a gyümölcs- és zöldségágazatot, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatot most maradéktalanul bele kell foglalni az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe azzal, hogy az 1182/2007/EK rendeletben az említett két ágazatba tartozó termékek közös piacszervezése tekintetében meghozott szakpolitikai döntések bekerülnek az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe.
(9)
A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről szóló, 2007. június 11-i 700/2007/EK tanácsi rendelet (7) az érintett termékek vonatkozásában új értékesítési szabályokat vezetett be. Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet a közös piacszervezés vonatkozásában hatályban lévő összes szabály egyetlen jogi keretben történő egyesítését és az ágazati megközelítéseknek a horizontális megközelítéssel való felcserélését tűzte ki célul. Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet több ágazat vonatkozásában határoz meg értékesítési szabályokat, következésképpen a 700/2007/EK rendelet által bevezetett új értékesítési szabályokat is helyénvaló belefoglalni az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe.
(10)
E rendelkezéseknek az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe való beépítésekor ugyanazt a megközelítést kell alkalmazni, mint az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet elfogadásakor, nevezetesen azt a megközelítést, miszerint nem kérdőjelezik meg a rendelkezések Tanács általi elfogadásakor hozott politikai döntéseket és ezen politikai döntéseknek a vonatkozó rendeletek megfelelő preambulumbekezdéseiben kifejtett indokolását.
(11)
Az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
A módosításokat legkésőbb attól az időponttól kezdődően kell alkalmazni, amikortól az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletet annak 204. cikke (2) bekezdésével összhangban az érintett ágazatok esetében alkalmazni kell. A vetőmag-, a marha- és borjúhús-, valamint a tej- és tejtermékágazatok vonatkozásában a 204. cikk (2) bekezdése 2008. július 1-jét határozza meg az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet alkalmazásának kezdő időpontjaként. Következésképpen az említett ágazatok vonatkozásában ebben a rendeletben is 2008. július 1-jét kell az alkalmazás kezdőidőpontjaként megjelölni.
(13)
Azt a néhány rendelkezést, amely a gyümölcs- és zöldségágazatot, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatot illetően már szerepel az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletben, az említett rendelet 204. cikke (2) bekezdésével összhangban 2008. január 1-jétől kell alkalmazni. Az ebben a rendeletben előírt módosításokat tehát ugyanattól az időponttól kezdve kell alkalmazni, mint a vetőmag-, a marha- és borjúhús-, valamint a tej- és tejtermékágazat esetében, azaz 2008. július 1-jétől.
(14)
Az 1152/2007/EK rendelet 2. cikke előírja, hogy az említett rendelet által a tejágazatban bevezetett módosítások közül néhányat csak 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Az e rendelet összefüggésében érintett módosítások tekintetében ugyanezt az időpontot kell megjelölni az alkalmazás kezdőidőpontjaként.
(15)
A cukorágazat vonatkozásában az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletet annak 204. cikke (2) bekezdése második albekezdésének c) pontjával összhangban 2008. október 1-jétől kell alkalmazni. Következésképpen az e rendeletben az említett ágazat vonatkozásában megállapított rendelkezéseket is 2008. október 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.
(16)
A gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó alábbi rendeletek elavultak, ezért jogbiztonság érdekében ezeket hatályon kívül kell helyezni: a Tanács 1969. március 11-i 449/69/EGK rendelete a tagállamok által a gyümölcs- és zöldségtermelők szervezeteinek nyújtott támogatás visszatérítéséről (8), a Tanács 1969. július 23-i 1467/69/EGK rendelete a Marokkóból származó citrusfélék behozataláról (9), a Tanács 1969. december 9-i 2511/69/EGK rendelete a Közösségből származó citrusfélék termesztésének és forgalmazásának fejlesztésére vonatkozó különleges intézkedések megállapításáról (10), a Tanács 1970. október 20-i 2093/70/EGK rendelete a Közösség gyümölcstermelésének átszervezésére vonatkozó bizonyos intézkedések megállapításáról szóló 2517/69/EGK rendelet 6. cikke és 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozó általános szabályok megállapításáról (11), a Tanács 1972. április 24-i 846/72/EGK rendelete az intervenciós intézkedések hatálya alá tartozó paradicsomfeldolgozási szerződések odaítélésére vonatkozó különleges intézkedésekről (12), a Tanács 1973. május 14-i 1252/73/EGK rendelete a Ciprusról származó citrusfélék behozataláról (13), a Tanács 1973. december 17-i 155/74/EGK rendelete a Libanonból származó citrusfélék behozataláról (14), a Tanács 1975. június 26-i 1627/75/EGK rendelete az Izraelből származó friss citrom behozataláról (15), a Tanács 1976. április 6-i 794/76/EGK rendelete a Közösség gyümölcstermesztésének átszervezésére vonatkozó további intézkedésekről (16), a Tanács 1977. május 17-i 1180/77/EGK rendelete a Törökországból származó egyes mezőgazdasági termékeknek a Közösség területére irányuló behozataláról (17), a Tanács 1981. január 1-jei 10/81/EGK rendelete a gyümölcsre és zöldségre vonatkozóan az 1979. évi csatlakozási okmány általános végrehajtási szabályainak rögzítéséről (18), a Tanács 1981. január 1-jei 40/81/EGK rendelete a Görögországban a karfiolra és az almára alkalmazandó alap- és felvásárlási árak megállapításáról (19), a Tanács 1981. december 15-i 3671/81/EGK rendelete Törökországból származó egyes mezőgazdasági termékek Közösségbe irányuló behozataláról (20), a Tanács 1983. június 14-i 1603/83/EGK rendelete az 1981. évi betakarításból származó, raktározási ügynökségek által tárolt szárított szőlő és a szárított füge eladására vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (21), a Tanács 1989. március 20-i 790/89/EGK rendelete termelői szervezetek alapításához biztosított kiegészítő átalánytámogatás szintjének, valamint a héjasgyümölcs- és szentjánoskenyér-termelő ágazaton belül a minőség és a forgalmazás fejlesztésére biztosított támogatás maximális összegének rögzítéséről (22), a Tanács 1990. december 11-i 3650/90/EGK rendelete a gyümölcsre és zöldségre vonatkozó közös minőségi előírások portugáliai alkalmazásának megerősítését célzó intézkedésekről (23), a Tanács 1992. február 25-i 525/92/EGK rendelete a jugoszláviai helyzetnek a Görögországból származó friss gyümölcs- és zöldségfélék szállítására gyakorolt következményei átmeneti ellentételezéséről (24), a Tanács 1992. november 23-i 3438/92/EGK rendelete a Görögországból származó egyes friss gyümölcs- és zöldségfélék szállítására vonatkozó különleges intézkedések megállapításáról (25), a Tanács 1992. december 28-i 3816/92/EGK rendelete a gyümölcs- és zöldségágazatban a Spanyolország és a többi tagállam közötti kereskedelem kompenzációs mechanizmusának megszüntetéséről és egyéb intézkedésekről (26), a Tanács 1993. március 17-i 742/93/EGK rendelete a gyümölcs- és zöldségágazatban a Portugália és a többi tagállam közötti kereskedelem kompenzációs mechanizmusának megszüntetéséről és egyéb intézkedésekről (27), a Tanács 1993. március 17-i 746/93/EK rendelete az 1035/72/EGK és az 1360/78/EGK rendeletben előírtak szerint a termelői szervezetek létrejöttét elősegítő és működését megkönnyítő támogatások Portugáliában történő nyújtásáról (28), a Tanács 1994. február 21-i 399/94/EK rendelete a szárított szőlőre vonatkozó egyedi intézkedésekről (29), a Tanács 2001. november 15-i 2241/2001/EK rendelete a közös vámtarifában a 0703 20 00 KN-kód alá tartozó fokhagymára vonatkozó autonóm vámtétel módosításáról (30), a Tanács 2002. március 18-i 545/2002/EK rendelete az 1035/72/EGK rendelet IIa. címe alapján jóváhagyott egyes héjas gyümölcsökre és a szentjánoskenyérre vonatkozó minőség- és forgalmazás-fejlesztési tervek finanszírozásának kiterjesztéséről, és a mogyoróra vonatkozó különleges támogatás biztosításáról (31),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1234/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
az 1. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A borágazat tekintetében kizárólag e rendelet 195. cikke alkalmazandó.”;
b)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(4) A 0701 KN-kód alá tartozó, friss vagy hűtött burgonya esetében a IV. rész II. fejezete alkalmazandó.”;
2.
a 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„A gyümölcs- és zöldségágazati, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati termékek vonatkozásában szükség esetén a Bizottság határozza meg a gazdasági éveket.”;
3.
a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni;
4.
a 8. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
„ii.
169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében;”;
5.
a 10. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„f)
jóváhagyott közösségi vállalkozás által tejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.”;
6.
a 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„15. cikk
Vaj
(1) A vaj esetében az állami intervenció a március 1-jétől augusztus 31-ig tartó időszakban áll nyitva.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott időszakban intervencióra felkínált mennyiségek meghaladják a 30 000 tonnát, a Bizottság felfüggesztheti az állami intervenció keretében történő felvásárlást. Ebben az esetben a felvásárlást a Bizottság által meghatározandó előírásoknak megfelelő pályázati eljárás alapján kell végrehajtani.”;
7.
a 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„22. cikk
Vaj
A 15. cikk (2) bekezdésében említett esetben pályázati eljárás útján történő intervenciósár-meghatározás sérelme nélkül, a vaj intervenciós ára a referenciaár 90 %-a.”;
8.
a 23. cikk második bekezdését el kell hagyni;
9.
a 26. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés a) pontja ii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:
„ii.
exportra szánják, akár további feldolgozás nélkül, akár a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékekké vagy e rendelet XX. mellékletének III. részében felsorolt árukká való feldolgozást követően, vagy”;
b)
a (2) bekezdés a) pontja a következő alponttal egészül ki:
„iii.
a 62. cikkben említett ipari felhasználásra szánják.”;
10.
a 28. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a következők tekintetében:
i.
sózatlan vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék;
ii.
sózott vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék.”;
11.
a 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„29. cikk
A vajra vonatkozó feltételek és támogatási szint
A vaj esetében nyújtott támogatás összegét a Bizottság a tárolási költségekre, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának valószínű változására figyelemmel határozza meg.
A támogatást növelni lehet, amennyiben a kitárolás idején a betároláskor előre nem látható kedvezőtlen változás következett be a piacon.”;
12.
a 31. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés d) pontját el kell hagyni;
b)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A Bizottság előre vagy pályázati eljárások útján határozza meg az (1) bekezdésben meghatározott magántárolási támogatást.
Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott sajtok esetében a támogatás meghatározása során figyelembe veszik a tárolási költségeket és a támogatásban részesülő és a piacon forgalmazott egyéb sajtok közötti egyensúly fenntartásának szükségességét.”;
13.
a 35. cikket el kell hagyni;
14.
az 50. cikk (5) és (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(5) Azok a cukorgyártó vállalkozások, amelyek nem kötöttek vetés előtti szállítási szerződéseket a kvóta-cukorrépa minimálárán olyan cukorrépa-mennyiségre vonatkozóan, amely megegyezik a birtokukban lévő cukorkvótával, és amelyet adott esetben az 52. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a megelőző kivonásra megállapított együtthatóval kiigazítottak, az általuk cukorrá feldolgozott cukorrépa teljes mennyiségéért legalább a kvóta-cukorrépa minimálárát kötelesek fizetni.
(6) A szakmán belüli megállapodások - az érintett tagállam általi jóváhagyás mellett - eltérhetnek a (3), (4) és (5) bekezdéstől.”;
15.
az 52. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„52. cikk
A cukor kivonása
(1) A piac szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszinten történő megőrzése érdekében, figyelembe véve a Közösségnek a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeit, a Bizottság dönthet úgy, hogy egy adott gazdasági évben kivonja a piacról azokat a kvótacukor- vagy kvótaizoglükóz-mennyiségeket, amelyek meghaladják az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított küszöbértéket.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett kivonási küszöbértéket a kvótával rendelkező valamennyi vállalkozás esetében úgy kell kiszámítani, hogy annak kvótáját megszorozzák a Bizottság által, a várható piaci tendenciák alapján az előző gazdasági év március 16-ig megállapítandó együtthatóval. A 2008-2009-es gazdasági évre vonatkozóan az említett együtthatót a 320/2006/EK rendelettel összhangban legkésőbb 2008. március 15-ig engedélyezett lemondásokat követően meglévő kvótára kell alkalmazni.
A Bizottság az aktualizált piaci tendenciák alapján az adott gazdasági év október 31-ig úgy határozhat, hogy vagy kiigazítja, vagy - amennyiben az e bekezdés első albekezdésének megfelelően korábban nem hoztak ilyen döntést - megállapítja az együtthatót.
(3) Valamennyi kvótával rendelkező vállalkozás a következő gazdasági év kezdetéig a saját költségén tárolja a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított küszöbértéket meghaladóan a kvótán belül termelt cukrot. A valamely gazdasági év folyamán kivont cukor- vagy izoglükóz-mennyiségeket a következő gazdasági évre szóló kvóta alapján elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.
E bekezdés első albekezdésétől eltérve, a várható cukorpiaci tendenciákat figyelembe véve a Bizottság dönthet úgy, hogy a folyó és/vagy a következő gazdasági évre vonatkozóan a kivont cukor vagy izoglükóz teljes egészét vagy egy részét:
a)
olyan többlet cukornak vagy többlet izoglükóznak tekinti, amely ipari cukorrá vagy ipari izoglükózzá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagy
b)
ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy részét fenn lehet tartani exportra, tiszteletben tartva a Közösségnek a Szerződés 300. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalásait.
(4) Ha a Közösségben a cukorellátás nem megfelelő, a Bizottság úgy határozhat, hogy a kivont cukor egy bizonyos mennyisége a közösségi piacon a kivonás időtartamának vége előtt eladható.
(5) Abban az esetben, ha a kivont cukrot a következő gazdasági év első termeléseként kezelik, a cukorrépa-termelők részére az abban a gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.
Abban az esetben, ha a kivont cukorból ipari cukor lesz vagy az e cikk (3) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kivitelre kerül, a 49. cikk minimálárra vonatkozó követelményeit nem kell alkalmazni.
Abban az esetben, ha a kivont cukrot a (4) bekezdés szerint a kivonás időtartamának vége előtt értékesítik a közösségi piacon, a cukorrépa-termelőknek a folyó gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.”
16.
a rendelet a következő cikkel egészül ki:
„52a. cikk
Cukorkivonás a 2008-2009-es és a 2009-2010-es gazdasági évben
(1) Az e rendelet 52. cikke (2) bekezdésétől eltérve, azon tagállamok esetében, amelyek nemzeti kvótáját a 320/2006/EK rendelet 3. cikkének és 4a. cikke (4) bekezdésének megfelelő kvótalemondás eredményeként csökkentették, a 2008-2009-es és a 2009-2010-es gazdasági évre vonatkozó együtthatót a Bizottság e rendelet VIIc. mellékletének alkalmazásával állapítja meg.
(2) Az e rendelet 52. cikkének (2) bekezdésében említett együtthatókat a vállalkozás kérelmére nem kell alkalmazni arra a vállalkozásra, amely a 320/2006/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával összhangban a következő gazdasági évtől kezdődően lemond a neki juttatott teljes kvótáról. Az erre vonatkozó kérelmet a kivonás által érintett gazdasági év vége előtt kell benyújtani.”
17.
az 59. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„59. cikk
Kvótakezelés
(1) A Bizottság a VI. mellékletben meghatározott kvótákat a 2008-2009-es gazdasági évre vonatkozóan 2008. április 30-ig, a 2009/2010. és a 2010-2011-es gazdasági évre vonatkozóan pedig 2009., illetve 2010. február 28-ig igazítja ki. A kiigazítások e cikk (2) bekezdésének és e rendelet 58. cikkének, valamint a 320/2006/EK rendelet 3. cikkének és 4a. cikke (4) bekezdésének alkalmazásából következnek.
(2) Figyelembe véve a 320/2006/EK rendeletben előírt szerkezetátalakítási rendszer eredményeit, a Bizottság 2010. február 28-ig határoz arról, hogy milyen közös százalékérték szükséges a tagállamonként vagy régiónként fennálló cukor- és izoglükóz-kvóták csökkentéséhez annak érdekében, hogy a 2010-2011-es gazdasági évtől kezdődően a piaci egyensúlyhiányt el lehessen kerülni. A tagállamok az egyes vállalkozások kvótáját ennek megfelelően kiigazítják.
Az e bekezdés első albekezdésétől eltérve, azon tagállamok esetében, amelyek nemzeti kvótáját a 320/2006/EK rendelet 3. cikkének és 4a. cikke (4) bekezdésének megfelelő kvótalemondás eredményeként csökkentették, a Bizottság a százalékértéket e rendelet VIIa. mellékletének alkalmazásával állapítja meg. Az említett tagállamok a területükön lévő, kvótával rendelkező valamennyi vállalkozás tekintetében e rendelet VIIb. mellékletének megfelelően kiigazítják a százalékértéket.
E bekezdés első és a második albekezdését nem kell alkalmazni a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókra.”
18.
a 60. cikk a következőképpen módosul:
a)
a cím helyébe a következő szöveg lép:
„60. cikk
A nemzeti kvóta újrakiosztása és kvótacsökkentés”;
b)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A tagállamok - a vállalkozásoknak a 320/2006/EK rendelettel létrehozott mechanizmusokban történő részvételre vonatkozó szabadságának tiszteletben tartásával - a 2008-2009-as gazdasági évre és azt követően legfeljebb 10 %-kal csökkenthetik a területükön letelepedett vállalkozásoknak kiosztott cukor- vagy izoglükóz-kvótát. Ennek során a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat alkalmaznak.”
c)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(4) E cikk (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben a 320/2006/EK rendelet 4a. cikkét alkalmazzák, a tagállamok az említett cikk (4) bekezdésében meghatározott csökkentés alkalmazásával, az e cikk (1) bekezdésében rögzített százalékon belül kiigazítják az érintett vállalkozásoknak kiosztott cukorkvótát.”
19.
a 64. cikk c) pontjának helyébe az alábbi szöveg lép:
„c)
azok a cukor- és izoglükóz-mennyiségek, amelyeket a piacról az 52. és az 52a. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében az 52. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik.”
20.
a 101. cikk b)-e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„b)
cukrászati termékek és jégkrémek gyártói részére;
c)
egyéb, a Bizottság által meghatározandó élelmiszerek előállítói részére;
d)
a vajkoncentrátum közvetlen fogyasztására.”
21.
a 102. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A közösségi támogatás összege 100 kilogrammonként 18,15 EUR minden tejkategória esetében.
Egyéb támogatásra jogosult tejtermékek esetében a támogatások összegét az érintett termék tejalkotórészeinek figyelembevételével kell meghatározni.”
22.
a II. rész I. címe IV. fejezete a következő szakasszal egészül ki:
„IVa. szakasz
Támogatások a gyümölcs- és zöldségágazatban
I. alszakasz
Termelői csoportok
103a. cikk
Termelői csoportok támogatása
(1) A 125e. cikk értelmében engedélyezett átmeneti időszak alatt a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetként való elismerés céljából létrejött termelői csoportok részére biztosíthatnak:
a)
támogatást létrejöttük ösztönzésére és adminisztratív működésük elősegítésére;
b)
támogatást, közvetlenül vagy hitelintézeteken keresztül egyaránt, azon beruházások részleges fedezésére, amelyek az elismerés megszerzéséhez szükségesek, és a 125e. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elismerési tervben bemutatásra kerültek.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatást a Közösség visszatéríti a Bizottság által az ilyen intézkedések finanszírozását - beleértve a küszöbértékeket, a felső határokat és a közösségi finanszírozás mértékét - illetően elfogadandó szabályokkal összhangban.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás minden egyes termelői csoport tekintetében annak értékesített termelése alapján kerül meghatározásra, és az összege az első, második, harmadik, negyedik és ötödik évben:
a)
az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban az értékesített termelés értéke 10 %, 10 %, 8 %, 6 % és 4 %-ának felel meg; és
b)
a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókban, illetve az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról szóló, 2006. szeptember 18-i 1405/2006/EK rendelet (32) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken az értékesített termelés értéke 5 %, 5 %, 4 %, 3 % és 2 %-ának felel meg.
A küszöbértékeket meghaladó értékű forgalmazott termelés tekintetében csökkenteni lehet ezeket az értékeket. A termelői csoportok számára egy adott évben fizethető támogatásra felső határ alkalmazható.
II. alszakasz
Működési alapok és operatív programok
103b. cikk
Működési alapok
(1) A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák:
a)
a tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a pénzügyi hozzájárulása;
b)
a termelői szervezeteknek nyújtható közösségi pénzügyi támogatás.
(2) A működési alapokat kizárólag a tagállamok által a 103g. cikkel összhangban jóváhagyott operatív programok finanszírozására szabad felhasználni.
103c. cikk
Operatív programok
(1) A gyümölcs- és zöldségágazatban az operatív programok a 122. cikk c) pontjában említett, vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül kettőnek vagy többnek a megvalósítására irányulnak:
a)
a termelés megtervezése;
b)
a termékek minőségének javítása;
c)
a termékek kereskedelmi értékének növelése;
d)
a friss vagy a feldolgozott termékek promóciója;
e)
környezetvédelmi intézkedések és a környezetet kímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve;
f)
válságmegelőzés és -kezelés.
(2) A válságmegelőzésnek és -kezelésnek a gyümölcs- és zöldségpiacok válságainak elkerülésével és kezelésével kell kapcsolatosnak lennie, és ebben az összefüggésben a következőkre terjed ki:
a)
piacról történő árukivonás;
b)
zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása;
c)
promóció és kommunikáció;
d)
képzési intézkedések;
e)
betakarítási biztosítás;
f)
a kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása.
A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések - beleértve bárminemű tőke- és kamat-visszafizetést a harmadik albekezdésben említetteknek megfelelően - az operatív program keretében felmerülő kiadások legfeljebb egyharmadát tehetik ki.
A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozása érdekében a termelői szervezetek piaci feltételekkel kölcsönt vehetnek fel. Ebben az esetben a tőke és a kölcsön után járó kamatok visszafizetése az operatív program részét képezheti, és így jogosult lehet a 103d. cikk szerinti közösségi pénzügyi támogatásra. A válságmegelőzés és -kezelés keretében tett bármely konkrét intézkedés vagy ilyen kölcsönökből vagy közvetlenül finanszírozható, de egyszerre mindkét módon nem.
(3) A tagállamok előírják, hogy:
a)
az operatív programoknak tartalmazniuk kell két vagy több környezetvédelmi intézkedést; vagy
b)
az operatív programok kiadásainak legalább 10 %-át környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani.
A környezetvédelmi intézkedések tiszteletben tartják az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (33) 39. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében foglalt, az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó követelményeket.
Amennyiben egy termelői szervezet termelő tagjainak legalább 80 %-a az említett rendelkezés szerinti egy vagy több azonos agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalást tett, e kötelezettségvállalások mindegyike az első albekezdés a) pontjában említett környezetvédelmi intézkedésnek számít.
Az első albekezdésben említett környezetvédelmi intézkedések támogatása fedezi az intézkedésből származó többletköltségeket és bevételkiesést.
(4) A (3) bekezdést Bulgáriában és Romániában csak 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
(5) A környezeti terhelést növelő beruházások csak olyan esetekben engedélyezhetők, amikor hatékony védintézkedések óvják a környezetet az ilyen terheléssel szemben.
103d. cikk
Közösségi pénzügyi támogatás
(1) A közösségi pénzügyi támogatás megegyezik a 103b. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, de legfeljebb a felmerült tényleges kiadások 50 %-áig terjedhet.
(2) A közösségi pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés értékének 4,1 %-a.
Ez a százalékarány mindazonáltal az értékesített termelés értékének 4,6 %-ára növelhető, amennyiben az értékesített termelés értékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak válságmegelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.
(3) A termelői szervezet kérésére - egy operatív program vagy az operatív program egy része tekintetében - az (1) bekezdésben előírt százalékarány elérheti a 60 %-ot, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti:
a)
azt különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerekben együttműködő, több közösségi termelői szervezet nyújtja be;
b)
azt akár egy vagy több, szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott termelői szervezet nyújtja be;
c)
az kizárólag a 2008. december 31-ig a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendelet (34) hatálya alá tartozó, 2009. január 1-jétől pedig az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet (35) hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti;
d)
azt az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott valamely tagállam termelői szervezete nyújtja be a legkésőbb 2013 végéig futó intézkedésekre;
e)
az egy olyan elismert termelői szervezet első benyújtandó operatív programja, amely egy másik elismert termelői szervezettel egyesült;
f)
az a termelői szervezetek egy elismert társulásának első benyújtandó operatív programja;
g)
olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák;
h)
azt a Közösség egyik legkülső régiójának termelői szervezete nyújtja be;
i)
az kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti.
(4) Az (1) bekezdésben előírt százalékarány 100 % a gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében, amely nem haladhatja meg az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés mennyiségének 5 %-át, és amellyel az alábbiak szerint rendelkeznek:
a)
ingyenes szétosztás a tagállamok által elismerten működő jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek;
b)
ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt olyan büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák, közoktatási intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott árumennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék.
103e. cikk
Nemzeti pénzügyi támogatás
(1) A tagállamok olyan régióiban, ahol a termelők szervezettségének foka a gyümölcs- és zöldségágazatban különösen alacsony, a Bizottság - kellően indokolt kérésre - engedélyezheti a tagállamoknak, hogy a termelői szervezetek számára a 103b. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást fizessenek. Ez a támogatás a működési alapot egészíti ki. A tagállamok olyan régiói számára, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés mennyiségének kevesebb mint 15 %-át értékesítik, és amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermelés részesedése a teljes mezőgazdasági termelésből legalább 15 %, az első albekezdésben említett támogatást a Közösség az érintett tagállam kérésére megtérítheti.
(2) E rendelet 180. cikkétől eltérve, a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó az (1) bekezdés szerint engedélyezett nemzeti pénzügyi támogatásra.
103f. cikk
Az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia
(1) A tagállamok nemzeti keretet állítanak fel a 103c. cikk (3) bekezdésében említett intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az 1698/2005/EK rendelet megfelelő követelményeit, beleértve az annak 5. cikkében foglalt, a kiegészítő jelleggel, az összhanggal és a megfeleléssel kapcsolatos követelményeket is.
A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az általuk javasolt keretet, és a Bizottság három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem teszi lehetővé a Szerződés 174. cikkében, valamint a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programban (36) rögzített célkitűzések elérését. Az egyéni gazdaságokat érintő, operatív programok által támogatott beruházásoknak is tiszteletben kell tartaniuk a szóban forgó célkitűzéseket.
(2) A tagállamok létrehozzák a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégiájukat. Egy ilyen stratégia a következőkről rendelkezik:
a)
helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek elemzése;
b)
a választott prioritások indoklása;
c)
az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók;
d)
az operatív programok értékelése;
e)
a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei.
A nemzeti stratégia az (1) bekezdésben említett nemzeti keretet is magában foglalja.
(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható az elismert termelői szervezetekkel nem rendelkező tagállamokra.
103g. cikk
Az operatív programok jóváhagyása
(1) Az operatív programok tervezetét az illetékes nemzeti hatóságokhoz kell benyújtani, amelyek ezen alszakasz rendelkezéseivel összhangban vagy jóváhagyják, vagy elutasítják azt, vagy kérik annak módosítását.
(2) A termelői szervezetek minden egyes évre vonatkozóan közlik a tagállammal a működési alap becsült összegét, és arra vonatkozóan megfelelő indoklást nyújtanak be az operatívprogram-becslések, a tárgyév és - lehetőség szerint - a korábbi évek kiadásai, valamint - amennyiben szükséges - a következő év termelésének becsült mennyiségei alapján.
(3) A tagállam értesíti a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását a közösségi pénzügyi támogatásnak a 103d. cikkben meghatározott korlátokkal összhangban megbecsült összegéről.
(4) A közösségi pénzügyi támogatások kifizetése az operatív program terveihez kapcsolódó kiadások alapján történik. Ugyanezen tervekre - garancia vagy biztosíték letétbe helyezése esetén - előleg fizethető.
(5) A termelői szervezet - a szükséges igazoló dokumentumok kíséretében - értesíti a tagállamot az előző évi kiadásainak végleges összegéről, hogy megkaphassa a közösségi pénzügyi támogatás fennmaradó összegét.
(6) Az operatív programok végrehajtása, valamint azoknak egyrészről a termelők és termelői szervezetek, másrészről a közösségi alapok általi finanszírozása legalább hároméves és legfeljebb ötéves időtartamra terjed ki.
103h. cikk
Végrehajtási szabályok
A Bizottság megállapítja az e szakasz alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, különösen a következőket:
a)
a 103a. cikkben említett intézkedések finanszírozására vonatkozó szabályokat, beleértve a támogatások küszöb- és felső értékeit, valamint a támogatás közösségi társfinanszírozásának mértékét;
b)
a 103e. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések visszatérítésének mértékét és szabályait;
c)
az egyéni gazdaságokat érintő beruházásokra vonatkozó szabályokat;
d)
a 103g. cikkben említett közlések és értesítések időpontjainak meghatározását;
e)
a 103g. cikkben említett közösségi pénzügyi támogatás részleges fizetésekre vonatkozó szabályait.
23.
a 113. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A Bizottság rendelkezhet forgalmazási előírások bevezetéséről az alábbi ágazatok egy vagy több termékére vonatkozóan:
a)
az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatán belül az I. melléklet VII. részének a) pontjában említett termékek tekintetében;
b)
gyümölcs- és zöldségfélék;
c)
feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;
d)
banán;
e)
élő növény.”
b)
a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i.
az a) pont a következőképpen módosul:
ia.
az iii. alpont helyébe a következő szöveg lép:
„iii.
a termékre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatással kapcsolatos fogyasztói igény, ideértve különösen a gyümölcs- és zöldségágazati, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati termékeket, a termék származási országa, minőségi osztálya és - ahol indokolt - fajtája (vagy kereskedelmi típusa) vonatkozásában;”
ib.
az a) pont a következő alponttal egészül ki:
„v.
a gyümölcs- és zöldségágazat és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében az Egyesült Nemzetek Szervezetének Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által elfogadott ajánlások.”
ii.
a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„b)
az előírások vonatkozhatnak a minőségre, az osztályokba sorolásra, a súlyra, a méretre, a csomagolásra, a védőcsomagolásra, a tárolásra, a szállításra, a kiszerelésre, a forgalmazásra, a származásra és a címkézésre.”
24.
a rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
„113a. cikk
A gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalmazására vonatkozó kiegészítő követelmények
(1) A fogyasztók részére frissen történő árusításra szánt gyümölcs- és zöldségágazati termékeket kizárólag akkor lehet forgalmazni, ha azok épek, egészségesek és kereskedelmi minőségűek, továbbá ha fel van tüntetve a származási ország.
(2) Amennyiben a Bizottság másképp nem rendelkezik, az e cikk (1) bekezdésében, valamint a 113. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett forgalmazási előírások a forgalmazás valamennyi szakaszában alkalmazandók, ideértve a behozatalt és a kivitelt is.
(3) Az elfogadott forgalmazási minőség szabványok hatálya alá tartozó, gyümölcs- és zöldségágazati, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati termékekkel rendelkező személy kizárólag az említett forgalmazási előírásoknak megfelelő módon mutathatja be, ajánlhatja fel eladásra, illetve szállíthatja vagy értékesítheti a termékeket a Közösségen belül, továbbá felel ezen előírások betartásáért.
(4) A 113. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján és a Bizottság által a 194. cikkben foglaltaknak megfelelően esetlegesen elfogadott bármely, különösen a megfelelőségi ellenőrzések következetes tagállami alkalmazásával kapcsolatos különös rendelkezés sérelme nélkül, a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazat és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében kockázatelemzés alapján szelektív módon ellenőrzik, hogy a termékek megfelelnek-e a vonatkozó forgalmazási előírásoknak. Ezeket az ellenőrzéseket a termőterületekről történő elszállítást megelőző szakaszra kell összpontosítani, amikor a termékeket csomagolják vagy rakodják. A harmadik országokból származó termékek esetében az ellenőrzéseket a szabad forgalomba bocsátást megelőzően kell elvégezni.
113b. cikk
A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítése
(1) A 42. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében, valamint az V. melléklet A. pontjában meghatározott rendelkezések sérelme nélkül, a XIa. mellékletben meghatározott feltételeket és különösen az annak III. pontjában meghatározott használandó kereskedelmi megnevezéseket mind a Közösségben termelt, mind a Közösségbe harmadik országokból behozott, legfeljebb tizenkét hónapos, 2008. július 1-jén vagy azt követően levágott szarvasmarhákból származó húsra alkalmazni kell.
A legfeljebb tizenkét hónapos és 2008. július 1-jét megelőzően levágott szarvasmarhákból származó hús azonban továbbra is forgalomba hozható anélkül, hogy megfelelne a XIa. mellékletben meghatározott feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett feltételek nem alkalmazandók olyan szarvasmarhák húsára, amelyekre 2007. június 29. előtt oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be az a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK rendeletnek (37) megfelelően.
25.
a 121. cikk a következőképpen módosul:
a)
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a 113. és a 113a. cikkben említett forgalmazási előírások, beleértve a következőkkel kapcsolatos szabályokat:
i.
az előírások alkalmazásától való eltérések vagy az azok alóli kivételek;
ii.
az előírások által megkövetelt adatok feltüntetése, valamint a forgalmazás és a címkézés;
iii.
az előírásoknak a Közösségbe behozott és az onnan kivitt termékekre történő alkalmazása;
iv.
a 113a. cikk (1) bekezdése tekintetében annak meghatározásával kapcsolatos szabályok, hogy milyen szempontok alapján tekinthető egy termék épnek, egészségesnek és kereskedelmi minőségűnek;”
b)
a cikk a következő ponttal egészül ki:
„j)
a 113b. cikknek megfelelően a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítése során alkalmazandó feltételek tekintetében:
i.
a XIa. melléklet II. pontjában meghatározott, a kategóriát azonosító betű feltüntetésének gyakorlati módjai a használt írásjegyek elhelyezése és mérete tekintetében;
ii.
a hús harmadik országokból történő, a XIa. melléklet VIII. pontjában említett behozatala, az e rendelet betartására irányuló ellenőrzések módjai tekintetében.”
c)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„A Bizottság módosíthatja a XIa. melléklet III.2. pontjában meghatározott táblázat B. részét.”
26.
a 122. cikk a következőképpen módosul:
a)
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a következő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak:
i.
komlóágazat;
ii.
az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;
iii.
gyümölcs- és zöldségágazat azon mezőgazdasági termelők vonatkozásában, akik az érintett ágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy a kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékek vonatkozásában;
iv.
selyemhernyó-ágazat;”
b)
a c) pont helyébe a következő szöveg lép:
„c)
meghatározott céllal rendelkeznek, amely különösen magában foglalhat, vagy a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében magában foglal az alábbi célkitűzések közül egyet vagy többet:
i.
a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;
ii.
a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala;
iii.
a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása.”
27.
a 123. cikk a következőképpen módosul:
a)
az első bekezdés (1) bekezdésre változik;
b)
a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Azokban az esetekben, amikor az (1) bekezdésben említett szakmaközi szervezetek több tagállam területén folytatják tevékenységüket, az elismerést - a 195. cikk (1) bekezdésében említett bizottság segítsége nélkül - a Bizottság adja meg.”
c)
a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül a tagállamok azokat a szakmaközi szervezeteket is elismerik, amelyek:
a)
a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek előállításához és/vagy forgalmazásához és/vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;
b)
az azokat alkotó valamennyi szervezetnek vagy egyesületnek, vagy ezek egy részének a kezdeményezésére jönnek létre;
c)
a Közösség egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül kettőt vagy annál többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével:
i.
a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése;
ii.
a gyümölcs- és zöldségfélék forgalomba hozatala koordinációjának javítása, különösen kutatás és piacelemzés által;
iii.
a közösségi szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;
iv.
a termesztett gyümölcs- és zöldségfélékben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása;
v.
azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;
vi.
a növényvédő szerek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása, a termékek minőségének biztosítása, valamint a talaj- és vízminőség megőrzése;
vii.
a termékminőség javítását célzó eljárások és eszközök kifejlesztése;
viii.
a biogazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi jelzések védelme és lehetőségeinek hasznosítása;
ix.
az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek elősegítése;
x.
a XVIa. melléklet 2. és 3. pontjában említett termesztési és forgalombahozatali szabályok vonatkozásában olyan szabályok meghatározása, amelyek szigorúbbak, mint a közösségi vagy nemzeti szabályok.”
28.
a II. rész II. címének II. fejezete a következő szakasszal egészül ki:
„Ia. szakasz
A termelői és szakmaközi szervezetekkel, valamint termelői csoportokkal kapcsolatos szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban
I. alszakasz
A termelői szervezetek alapszabálya és elismerése
125a. cikk
A termelői szervezetek alapszabálya
(1) A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek alapszabálya különösen a következőket követeli meg tagjaitól:
a)
a termelői szervezet által elfogadott szabályok alkalmazása a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban;
b)
a 122. cikk a) pontjának iii. alpontjában említett bármely terméknek az adott gazdaságban való termelése tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás;
c)
az érintett teljes termésüknek a termelői szervezeten keresztül történő forgalmazása;
d)
a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen eladásokat illetően;
e)
az alapszabály által meghatározott pénzügyi hozzájárulások befizetése a 103b. cikkben előírt működési alap létrehozása és feltöltése érdekében.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja ellenére - amennyiben a termelői szervezet engedélyezi, és amennyiben ez összhangban áll a termelői szervezet által meghatározott feltételekkel - a termelő tagok:
a)
közvetlenül a gazdaságukban és/vagy azon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik termésük és/vagy termékeik egy meghatározott százalékot meg nem haladó részét, mely százalékot a tagállamok legalább 10 %-os szinten rögzítik;
b)
a szervezetük által forgalmazható termelési mennyiséghez képest csekély jelentőségű termékmennyiségeket értékesíthetnek, akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül;
c)
akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén rendszerint nem tartoznak az érintett termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.
(3) A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakról is rendelkezik:
a)
az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;
b)
a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulások kiszabása a tagokra;
c)
olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;
d)
az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért - különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért - vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;
e)
az új tagok belépésére - különösen a minimális tagsági időtartamra - vonatkozó szabályok;
f)
a szervezet működéséhez szükséges számviteli és költségvetési szabályok.
(4) A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezeteire úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben.
125b. cikk
Elismerés
(1) A tagállamok termelői szervezetként ismernek el a gyümölcs- és zöldségágazatban minden olyan, elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:
a)
célja a környezetbarát termesztési gyakorlatok, termesztési technológiák és hulladékkezelési módszerek használata, különös tekintettel a vízminőség-, a talaj- és a tájvédelemre, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vagy ösztönzésére, valamint megfelel a 122. és a 125a. cikkben meghatározott követelményeknek, és ezt megfelelően bizonyítja;
b)
tagjainak száma, valamint értékesíthető termékeinek mennyisége vagy értéke elér egy, a tagállamok által meghatározandó alsó határt, és ezt megfelelően bizonyítja;
c)
elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy megfelelően tudja végezni tevékenységét mind a ráfordított idő, mind pedig a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében, mely célból a tagállamok eldönthetik, hogy a 122. cikk a) pontjának iii. alpontjában említett termékek vagy termékcsoportok közül melyek tartozzanak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe;
d)
hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára a technikai segítségnyújtás elérését a környezetbarát termesztési eljárások használatában;
e)
szükség esetén hatékonyan biztosítja tagjai részére a termésük begyűjtéséhez, tárolásához, csomagolásához és forgalmazásához a technikai eszközöket;
f)
biztosítja tevékenységei megfelelő kereskedelmi és számviteli irányítását; valamint
g)
egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 33. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.
(2) A tagállamok:
a)
a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított három hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről;
b)
rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek betartják-e az e fejezetben foglaltakat, e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén alkalmazzák az ezekre a szervezetekre vonatkozó szankciókat, és - amennyiben szükséges - döntenek az elismerés visszavonásáról;
c)
évente egyszer értesítik a Bizottságot minden, az elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó döntésről.
II. alszakasz
Termelői szervezetek és termelői csoportok társulása
125c. cikk
Termelői szervezetek társulása a gyümölcs- és zöldségágazatban
A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek társulásai elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jönnek létre, és azok a termelői szervezetek bármely e rendeletben említett tevékenységét végezhetik. E célból a tagállamok kérelemre elismerhetik a termelői szervezetek társulásait, amennyiben:
a)
a tagállam úgy véli, hogy a társulás képes az említett tevékenységek hatékony elvégzésére; és
b)
a társulás egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 33. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.
A 125a. cikk (4) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.
125d. cikk
Kiszervezés
A tagállamok engedélyezhetik, hogy a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó elismert termelői szervezetek vagy az említett ágazatba tartozó termelői szervezetek elismert társulásai kiszervezzék tevékenységeiket - többek között leányvállalatokhoz -, feltéve hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatnak a tagállam részére arra vonatkozóan, hogy ez a kiszervezés az érintett termelői szervezet vagy termelői szervezeti társulás célkitűzései megvalósításának megfelelő módja.
125e. cikk
Termelői csoportok a gyümölcs- és zöldségágazatban
(1) Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban, a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régiókban, illetve az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken jogi személyként vagy valamely jogi személy pontosan meghatározott részeként termelői csoportot lehet létrehozni olyan mezőgazdasági termelők kezdeményezésére, akik a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy a kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékeket termesztenek, azzal a céllal, hogy azt termelői szervezetként elismerjék.
Az ilyen termelői csoportok számára átmeneti időszak engedélyezhető, amely alatt teljesíteni kell a termelői csoportként való elismeréshez a 122. cikkben meghatározott feltételeket.
Az elismerés megszerzése céljából az említett termelői csoportok benyújtanak egy ütemezett elismerési tervet az érintett tagállam részére, amely terv elfogadásakor megkezdődik a második albekezdésben említett átmeneti időszak, és megtörténik az előzetes elismerés. Az átmeneti időszak nem lehet hosszabb öt évnél.
(2) Az elismerési terv elfogadását megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot szándékaikról, és azok várható pénzügyi vonatkozásairól.
III. alszakasz
A szabályok kiterjesztése egy adott gazdasági térség termelőire
125f. cikk
A szabályok kiterjesztése
(1) Olyan esetekben, amikor valamely adott gazdasági térségben működő, a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó termelői szervezetet egy adott termék tekintetében, az adott térség termelése és termelői vonatkozásában reprezentatívnak tekintenek, az érintett tagállam a termelői szervezet kérésére kötelezővé teheti az alábbi szabályokat az adott gazdasági térségben letelepedett, de a termelői szervezethez nem tartozó termelők számára:
a)
a 125a. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szabályok;
b)
a 103c. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések végrehajtásához szükséges szabályok.
Az első albekezdés alkalmazásának feltétele, hogy a szabályok:
a)
legalább egy gazdasági év óta hatályban legyenek;
b)
a XVIa. mellékletben foglalt kimerítő felsorolásban szerepeljenek;
c)
legfeljebb három gazdasági éven át bírjanak kötelező erővel.
Mindazonáltal a második albekezdés a) pontjában említett feltételt nem kell alkalmazni, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XVIa. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.
(2) Ezen alszakasz alkalmazásában a »gazdasági térség« csatlakozó vagy szomszédos termelési régiókból álló olyan földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és piaci értékesítési körülmények azonosak.
A tagállamok elküldik a Bizottságnak a gazdasági térségek listáját.
Az értesítéstől számított egy hónapon belül a Bizottság jóváhagyja a listát, vagy az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően meghatározza az utóbbi által a listán elvégzendő módosításokat. A Bizottság a jóváhagyott listát az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.
(3) Egy termelői szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív termelői szervezetnek, amennyiben a működési területéül szolgáló gazdasági térség termelőinek legalább 50 %-a a tagjai közé tartozik, és a terület termésmennyiségének legalább 60 %-át lefedi. Az (5) bekezdés sérelme nélkül, e százalékarányok kiszámításakor nem kell figyelembe venni a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet hatálya alá tartozó, 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó ökológiai termelőket és ökológiai termelést.
(4) Az adott gazdasági térség összes termelőjére kötelezően vonatkozó szabályok:
a)
az érintett tagállamban vagy a Közösségben nem okozhatnak semmilyen kárt más termelőknek;
b)
a 125a. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a termelési jelentéstétellel kapcsolatos szabályok kivételével nem érvényesek azokra a termékekre, amelyeket feldolgozás céljából szállítanak a gazdasági év kezdete előtt aláírt szerződés alapján, kivéve, ha kifejezetten vonatkoznak rájuk;
c)
nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő közösségi és nemzeti szabályokkal.
(5) A szabályok nem tehetők kötelezővé a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet hatálya alá tartozó, 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó ökológiai termékeket termelők számára, kivéve ha abban a gazdasági térségben, amelyben a termelői szervezet működik, az érintett termelők legalább 50 %-a beleegyezett az intézkedésbe, és a termelői szervezet a szóban forgó terület ilyen jellegű termelésének legalább 60 %-át lefedi.
125g. cikk
Értesítés
A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 125f. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyes gazdasági térségekben az összes termelő részére kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.
125h. cikk
A szabályok kiterjesztésének hatályon kívül helyezése
A Bizottság úgy határoz, hogy egy tagállamnak hatályon kívül kell helyeznie a szabályoknak a 125f. cikk (1) bekezdése szerinti kiterjesztéséről hozott döntését:
a)
amennyiben úgy találja, hogy a szóban forgó, más termelőkre történő kiterjesztés kizárja a versenyt a belső piac jelentős részén, vagy veszélyezteti a szabad kereskedelmet, vagy a Szerződés 33. cikkének célkitűzései veszélybe kerülnek;
b)
amennyiben úgy találja, hogy a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése vonatkozik az egyéb termelőkre kiterjesztett szabályokra. A Bizottság e szabályokra vonatkozó határozatát csak a szóban forgó megállapítás időpontjától kell alkalmazni;
c)
amennyiben az ellenőrzéseket követően úgy találja, hogy az ezen alszakaszban foglaltakat nem tartották be.
125i. cikk
A tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők pénzügyi hozzájárulásai
A 125f. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén az érintett tagállam - a bemutatott bizonyíték alapos vizsgálatát követően - úgy dönthet, hogy a tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők kötelesek befizetni a termelői szervezetnek a tagok által fizetett pénzügyi hozzájárulás egy részét, amennyiben a pénzügyi hozzájárulás az alábbi költségek fedezésére szolgál:
a)
a 125f. cikk (1) bekezdésében említett szabályok alkalmazásából származó adminisztratív költségek;
b)
a szervezet vagy társulás által vállalt és a térség valamennyi termelője számára hasznos kutatások, piaci tanulmányok és eladásösztönzési tevékenységek költségei.
125j. cikk
A termelői szervezetek társulásai szabályainak kiterjesztése
Ezen alszakasz alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek elismert társulásaira is vonatkozik.
IV. alszakasz
Szakmaközi szervezetek a gyümölcs- és zöldségágazatban
125k. cikk
Elismerés és az elismerés visszavonása
(1) Amennyiben a tagállami struktúrák ezt lehetővé teszik, a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban szakmaközi szervezetként ismerhetik el valamennyi olyan, a területükön letelepedett jogi személyt, amely megfelelő kérelmet nyújt be, azzal a feltétellel, hogy:
a)
az érintett tagállam egy vagy több régiójában fejtik ki tevékenységüket;
b)
a gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításának és/vagy kereskedelmének és/vagy feldolgozásának jelentős arányát képviselik a szóban forgó régióban vagy régiókban, és - egynél több régió esetén - mindegyik régióban igazolni tudják a reprezentativitás minimális szintjét az általuk összefogott ágazatok mindegyikében;
c)
a 123. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek közül kettőt vagy annál többet folytatnak;
d)
saját maguk nem vesznek részt a gyümölcs- és zöldségfélék, vagy a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalmazásában;
e)
nem vesznek részt a 176a. cikk (4) bekezdésében említett megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások egyikében sem.
(2) Az elismerést megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az elismerésüket kérelmező szakmaközi szervezetekről, megadva a reprezentativitásuk mértékére és különböző tevékenységi körükre vonatkozó minden lényeges tájékoztatást, az elbíráláshoz szükséges minden egyéb információval együtt.
A Bizottság az értesítést követő két hónapon belül kifogást emelhet az elismerés ellen.
(3) A tagállamok:
a)
a kérelemnek az összes vonatkozó igazoló dokumentummal együtt történő benyújtásától számított három hónapon belül döntenek arról, hogy megadják-e az elismerést;
b)
rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a szakmaközi szervezetek betartják-e az elismeréshez szükséges feltételeket; e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén szankciókat vetnek ki az érintett szervezetekre, és - amennyiben szükséges - döntenek az elismerés visszavonásáról;
c)
visszavonják az elismerést, amennyiben:
i.
az elismerés tekintetében az ebben az alszakaszban meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;
ii.
a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 176a. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb - a nemzeti törvényből következő - szankció alkalmazásának sérelme nélkül;
iii.
a szakmaközi szervezet elmulaszt eleget tenni a 176a. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek;
d)
két hónapon belül értesítik a Bizottságot a valamely szervezetnek megítélt, attól megtagadott vagy visszavont elismerésről.
(4) A Bizottság meghatározza a tagállamoknak a szakmaközi szervezetek tevékenységét illető, a Bizottság felé történő jelentési kötelezettségének feltételeire és gyakoriságára vonatkozó szabályokat.
A Bizottság az ellenőrzések eredményei alapján felkérheti a tagállamot az elismerés visszavonására.
(5) E rendelet feltételeinek megfelelően az elismerés a 123. cikk (3) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységek végzésének engedélyezését jelenti.
(6) A Bizottság - az általa megfelelőnek ítélt módon - közzéteszi az elismert szakmaközi szervezetek jegyzékét, feltüntetve tevékenységeik gazdasági szféráját vagy területét, és a 125l. cikk értelmében végzett tevékenységeket. Az elismerés visszavonása szintén közzétételre kerül.
125l. cikk
A szabályok kiterjesztése
(1) Az olyan esetekben, amikor egy tagállam adott régiójában vagy régióiban működő valamely szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak tekinthető, akkor az érintett tagállam az említett szakmaközi szervezet kérésére - korlátozott időszakra - kötelezővé teheti a szóban forgó régióban vagy régiókban működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők - egyének vagy csoportok - számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.
(2) Egy szakmaközi szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív szakmaközi szervezetnek, amennyiben a tagállam adott régiójában vagy régióiban a kérdéses termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának legalább kétharmad részében érintett. Amennyiben a szakmaközi szervezet szabályainak az egyéb piaci szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több régiót érint, a szakmaközi szervezetnek igazolnia kell a reprezentativitás minimális szintjét az összes általuk összefogott ágazatban, az érintett régiók mindegyikében.
(3) Azok a szabályok, amelyek kiterjesztése kérhető az egyéb piaci szereplőkre:
a)
az alábbi célok egyikére irányulnak:
i.
az előállításra vonatkozó és piaci jelentéstétel;
ii.
a közösségi vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb előállítási szabályok;
iii.
a közösségi szabályoknak megfelelő szabványszerződések készítése;
iv.
forgalmazási szabályok;
v.
környezetvédelmi szabályok;
vi.
a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és hasznosítását szolgáló intézkedések;
vii.
a biogazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi jelzések védelmét szolgáló intézkedések;
b)
már legalább egy gazdasági év óta hatályban vannak;
c)
legfeljebb három gazdasági évre tehetők kötelezővé;
d)
az érintett tagállamban vagy a Közösségben nem okozhatnak semmilyen kárt más piaci szereplőknek.
Mindazonáltal az első albekezdés b) pontjában említett feltételt nem kell alkalmazni, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XVIa. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.
(4) A (3) bekezdés a) pontjának ii., iv. és v. alpontjában említett szabályok nem térhetnek el a XVIa. mellékletben meghatározott szabályoktól. A (3) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett szabályokat nem kell alkalmazni az (1) bekezdésben említett adott régión vagy régiókon kívül előállított termékekre.
125m. cikk
Értesítés és a szabályok kiterjesztésének hatályon kívül helyezése
(1) A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 125l. cikk (1) bekezdésének megfelelően egy vagy több meghatározott régióban az összes piaci szereplő számára kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.
(2) A szabályok közzététele előtt a Bizottság tájékoztatja a 195. cikk alapján felállított bizottságot a szakmaközi megállapodások kiterjesztéséről szóló bármely értesítésről.
(3) A Bizottság dönt arról, hogy - a 125h. cikkben említett esetekben - valamely tagállamnak hatályon kívül kell-e helyeznie egy szabály kiterjesztéséről szóló, az adott tagállam által hozott döntést.
125n.
Tagsággal nem rendelkezők pénzügyi hozzájárulásai
Azokban az esetekben, amikor az egy vagy több termékre vonatkozó szabályokat kiterjesztik, és amikor a 125l. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett egy vagy több tevékenységet egy elismert szakmaközi szervezet folytat, és e tevékenységek azoknak a személyeknek az általános gazdasági érdekét szolgálják, akiknek a tevékenysége kapcsolatban van egy vagy több érintett termékkel, az elismerést biztosító tagállam dönthet úgy, hogy azoknak az egyéneknek vagy csoportoknak, amelyek nem tagjai a szakmaközi szervezetnek, de amelyek az említett tevékenységek előnyeit élvezik, be kell fizetniük a szervezet tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás teljes összegét vagy annak egy részét, amennyiben ezt a hozzájárulást a szóban forgó tevékenység végzésével kapcsolatos költségek közvetlen fedezésére szánják.”
29.
a 127. cikk a következő ponttal egészül ki:
„da)
adott esetben a több tagállamban működő termelői szervezetekre, valamint a több tagállamban működő termelői szervezeteket átfogó társulásokra vonatkozó szabályok, beleértve a nemzeteken átívelő együttműködés esetén az illetékes hatóság(ok) által biztosítandó adminisztratív segítségnyújtásra vonatkozókat is;”
30.
a 130. cikk a következő pontokkal egészül ki:
„fa)
gyümölcs- és zöldségfélék;
fb)
feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;”
31.
a rendelet a következő cikkel egészül ki:
„140a. cikk
Belépési árrendszer a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban
(1) Ha a közös vámtarifa vámtételének alkalmazása az importált szállítmány belépési árától függ, akkor ennek az árnak a valós voltát - termékenként és eredet szerint - a termékre vonatkozóan ellenőrzik a tagállamok reprezentatív behozatali piacain vagy - adott esetben - az egyéb piacokon megállapított árak súlyozott átlagai alapján, a Bizottság által kiszámított behozatali átalányérték használatával.
A Bizottság azonban különleges rendelkezéseket fogadhat el az elsősorban feldolgozás céljából importált termékek belépési árának igazolására.
(2) Amennyiben a szóban forgó szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint a Bizottság által meghatározott tűréshatárral megnövelt behozatali átalányérték - az említett tűréshatár nem haladhatja meg az átalányérték 10 %-át -, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosíték nyújtása szükséges.
(3) Amennyiben a szóban forgó szállítmány belépési árát a vámkezelés időpontjában nem közlik, az alkalmazandó vámtétel a behozatali átalányértéktől függ, vagy a Bizottság által meghatározott feltételek mellett, a vonatkozó vámjogszabályok rendelkezései alapján kerül meghatározásra.”
32.
a 141. cikk (1) bekezdése első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, valamint a banánágazat egy vagy több termékének a 135-140a. cikkben megállapított vámtételek mellett történő behozatalára azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek a Közösség piacát a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben:”;
33.
a 153. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A finomításra szánt cukor fehércukorban kifejezett, szokásos ellátási szükséglete a Közösségben 2 424 735 tonna gazdasági évenként.”
34.
a 160. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Amennyiben az aktív feldolgozási szabályok zavart idéznek vagy idézhetnek elő a közösségi piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti az aktív feldolgozási szabályok alkalmazását a gabona-, a rizs-, a cukor-, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfihús- és a mezőgazdasági eredetű etilalkohol-ágazat termékei tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, azzal kapcsolatban a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül határozatot hoz.”
35.
a 161. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:
„da)
gyümölcs- és zöldségfélék;
db)
feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;”
36.
a 174. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Amennyiben a passzív feldolgozási szabályok zavart idéznek vagy idézhetnek elő a közösségi piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti a passzív feldolgozási szabályok alkalmazását a gabona-, a rizs-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, valamint a baromfihús-ágazat termékei tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, azzal kapcsolatban a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül határozatot hoz.”
37.
a 175. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„175. cikk
A Szerződés 81-86. cikkének alkalmazása
Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 81-86. cikkét, valamint az azok végrehajtásáról szóló rendelkezéseket kell - e rendelet 176-177. cikkére is figyelemmel - alkalmazni a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és 82. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a)-k) pontjában és m)-u) pontjában, valamint 1. cikke (3) bekezdésében említett termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.”
38.
a rendelet a következő cikkel egészül ki:
„176a. cikk
Megállapodások és összehangolt magatartások a gyümölcs- és zöldségágazatban
(1) A Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 123. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzésének célját szolgálják.
(2) Az (1) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha:
a)
a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;
b)
az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek a közösségi szabályokkal.
(3) A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.
(4) A következő megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat minden esetben a közösségi szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni:
a)
azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a Közösségen belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;
b)
azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;
c)
azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége révén követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;
d)
azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését, a szakmaközi szervezetek egyedi közösségi szabályok alkalmazásában folytatott tevékenységeinek sérelme nélkül;
e)
azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetést teremthetnek vagy megszüntethetik a versenyt a szóban forgó termékek jelentős részére vonatkozóan.
(5) Amennyiben a (2) bekezdés b) pontjában említett két hónapos időtartam lejártát követően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesültek, akkor határozatot hoz, amelyben kijelenti, hogy a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését kell alkalmazni a szóban forgó megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra.
Ez a bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.
(6) Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.”
39.
a 179. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„179. cikk
A gyümölcs- és zöldség- és a dohányágazatbeli megállapodásokra és összehangolt magatartásokra vonatkozó végrehajtási szabályok
A Bizottság elfogadhatja a 176a., a 177. és a 178. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, beleértve az értesítésekkel és a közzététellel kapcsolatos szabályokat is.”
40.
a 180. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„180. cikk
A Szerződés 87., 88. és 89. cikkének alkalmazása
Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik és különösen az e rendelet 182. cikkében említett állami támogatások kivételével, az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a)-k) pontjában és m)-u) pontjában, valamint 1. cikke (3) bekezdésében említett termékek előállítására és kereskedelmére a Szerződés 87., 88. és 89. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.”
41.
a 182. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A Bizottság engedélye alapján Finnország a 2010. évi aratással bezárólag támogatást nyújthat meghatározott mennyiségű vetőmagra, a timótfű (Phleum pratense L.) kivételével, illetve olyan meghatározott mennyiségű gabonavetőmagra, amelyet kizárólag ebben az országban termelnek.
Finnország 2008. december 31-ig részletes jelentést nyújt be a Bizottságnak az engedélyezett támogatások eredményeiről.”
b)
a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
„(5) A tagállamok 2011. december 31-ig bármely meglévő rendszer alapján továbbra is állami támogatást nyújthatnak a 0701 KN-kód alá tartozó, friss vagy hűtött burgonya termelésére és kereskedelmére.
(6) A gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a tagállamok 2010. december 31-ig állami támogatást nyújthatnak az alábbi feltételekkel:
a)
az állami támogatást csak olyan gyümölcs- és zöldségtermesztőknek lehet nyújtani, akik nem tagjai elismert termelői szervezeteknek, de olyan szerződést írnak alá egy elismert termelői szervezettel, amelyben elfogadják, hogy az érintett termelői szervezet válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseit alkalmazzák;
b)
az ilyen termelőknek kifizetett támogatás összege nem lehet több az érintett termelői szervezet tagjai által kapott közösségi támogatás 75 %-ánál; valamint
c)
az érintett tagállam 2010. december 31-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak az állami támogatás hatékonyságáról és eredményességéről, különös tekintettel annak elemzésére, hogy az milyen mértékben támogatta az ágazat szervezését. A Bizottság megvizsgálja a jelentést és eldönti, tesz-e megfelelő javaslatokat.”
42.
a 184. cikk a következő ponttal egészül ki:
„4.
2013. december 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a gyümölcs- és zöldségágazatbeli termelői szervezetek, működési alapok és operatív programok tekintetében a II. rész I. címe IV. fejezetének IVa. szakaszában és a II. rész II. címének II. fejezetében meghatározott rendelkezések végrehajtásáról.”
43.
a rendelet a következő cikkel egészül ki:
„203a. cikk
Átmeneti szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban
(1) A 2201/96/EK és az egyes citrusfélék termelői részére közösségi támogatási rendszer bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK rendeletben (38) meghatározott és az 1182/2007/EK rendelet által törölt támogatási rendszerek minden egyes érintett termék tekintetében alkalmazhatók maradnak az adott termékre vonatkozó, 2008-ban végződő gazdasági évben.
(2) Az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően a 2200/96/EK rendelet alapján már elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai e rendelet alapján továbbra is elismertek maradnak. Ahol szükséges, 2010. december 31-ig igazodnak e rendelet követelményeihez.
Az 1182/2007/EK rendelet alapján már elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai e rendelet alapján továbbra is elismertek maradnak.
(3) Egy termelői szervezet kérésére egy, az 1182/2007/EK rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően a 2200/96/EK rendelet alapján jóváhagyott operatív program:
a)
folytatódhat, amíg véget nem ér; vagy
b)
módosítható, hogy megfeleljen e rendelet követelményeinek; vagy
c)
helyettesíthető e rendelet alapján jóváhagyott, új operatív programmal.
A 2007-ben benyújtott, de e rendelet alkalmazásának időpontjáig még jóvá nem hagyott, e pontokban meghatározott feltételeket egyébként kielégítő operatív programokra a 103d. cikk (3) bekezdésének e) és f) pontját kell alkalmazni.
(4) Azok a termelői csoportok, amelyek a 2200/96/EK rendelet alapján előzetes elismerést nyertek, e rendelet alapján továbbra is élvezik ezt az előzetes elismerést. A 2200/96/EK rendelet alapján elfogadott elismerési tervek e rendelet alapján továbbra is élvezik ezt az elismerést. Ugyanakkor - szükség esetén - a tervek módosításra kerülnek azért, hogy a termelői csoport számára lehetővé tegyék, hogy az megfelelhessen az e rendelet 125b. cikkében meghatározott termelői szervezetként történő elismeréshez szükséges kritériumoknak. Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok termelői csoportjait illetően az elismerési tervekre - e rendelet alkalmazásának időpontjától - a 103a. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott támogatási mértékeket kell alkalmazni.
(5) A 2202/96/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett, a 2008. október 1-jén kezdődő - vagy az azt követő - gazdasági évekre vonatkozó, a citrusfélék feldolgozásához kapcsolódó támogatási rendszerben az egynél több gazdasági évet felölelő szerződések mindkét fél beleegyezésével - az említett rendeletnek az 1182/2007/EK rendelet általi hatályon kívül helyezésének figyelembevétele és a támogatások ennek megfelelő megszüntetése céljából - módosíthatók vagy megszüntethetők. A szerződéseket módosító vagy megszüntető felekre nem kell alkalmazni a szóban forgó rendelet vagy annak végrehajtási szabályai szerinti szankciókat.
(6) Ha egy tagállam él az 1782/2003/EK rendelet 68b. cikke vagy 143bc. cikke szerinti átmeneti intézkedésekkel, a 2201/96/EK rendelet 6. cikkének vagy a 2202/96/EK rendelet 6. cikkének értelmében elfogadott, a feldolgozásra szánt nyersanyag minimális minőségi követelményeire és a kész termékek minimális minőségi követelményeire vonatkozó szabályok továbbra is alkalmazhatók maradnak a szóban forgó tagállam területén betakarított nyersanyagok tekintetében.
(7) Amíg a gyümölcs- és zöldségfélék és a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék tekintetében a 113. és a 113a. cikknek megfelelően új forgalmazási előírásokat fogadnak el, a 2200/96/EK és a 2201/96/EK rendelet alapján megfogalmazott forgalmazási előírásokat továbbra is alkalmazni kell.
(8) A Bizottság elfogadhatja a 2200/96/EK, a 2201/96/EK, a 2202/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendeletben foglalt rendelkezésekre történő áttérés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket, az e cikk (1)-(7) bekezdésében előírt intézkedéseket is beleértve.
44.
a mellékletek a következőképpen módosulnak:
a)
az I. melléklet XXI. része a következőképpen módosul:
i.
a 0511 99 31, 0511 99 39 és 0511 99 85 KN-kód alatti bejegyzéseket el kell hagyni;
ii.
a 1211 KN-kód alatti bejegyzés helyébe a következő lép:
„Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtó szer, gombaölő szer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is, kivéve az e melléklet IX. részében az ex 1211 90 85 KN-kód alatt felsorolt termékeket”;
b)
a rendelet a VIIa., VIIb. és VIIc. melléklettel egészül ki, ezek szövege e rendelet I. mellékletében szerepel;
c)
a VIII. melléklet VI. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„VI.
Az 59. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor a tagállamok a kiigazított kvótákat - e kvótáknak a következő gazdasági évben történő alkalmazása céljából - legkésőbb február végéig kiosztják.”
d)
a rendelet a XIa. melléklettel egészül ki, ennek szövege e rendelet II. mellékletében szerepel;
e)
a XIII. melléklet III.1. pontja a következő bekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdés b), c) és d) pontjában megállapított, zsírtartalomra vonatkozó követelményeknek nem megfelelő hőkezelt tej fogyasztói tejnek tekinthető, amennyiben zsírtartalmát világosan és könnyen olvasható formában, egy tizedesjegy pontossággal feltüntetik a csomagoláson »… % zsírtartalom« formában. Az ilyen típusú tej nem nevezhető teljes tejnek, félzsíros tejnek vagy fölözött tejnek.”
f)
a rendelet a XVIa. melléklettel egészül ki, ennek szövege e rendelet III. mellékletében szerepel;
g)
a XXII. melléklet e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Az 1184/2006/EK rendelet módosításai
Az 1184/2006/EK rendelet 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
Ez a rendelet megállapítja a Szerződés 81-86. cikkének és 88. cikke egyes rendelkezéseinek a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek - kivéve az 1234/2007/EK rendelet (39) 1. cikke (1) bekezdésének a)-k) és m)-u) pontjában, továbbá az 1. cikkének (3) bekezdésében említett termékeket - előállítására vagy az e termékekkel folytatott kereskedelemre való alkalmazhatóságára vonatkozó szabályokat.
3. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 2200/96/EK rendelet, a 2201/96/EK rendelet, a 700/2007/EK rendelet és az 1182/2007/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletekre való hivatkozásokat az 1234/2007/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, az említett rendelet XXII. mellékletében szereplő megfelelési táblázatokkal összhangban.
(2) A 449/69/EGK, az 1467/68/EGK, a 2511/69/EGK, a 2093/70/EGK, a 846/72/EGK, az 1252/73/EGK, a 155/74/EGK, az 1627/75/EGK, a 794/76/EGK, az 1180/77/EGK, a 10/81/EGK, a 40/81/EGK, a 3671/81/EGK, az 1603/83/EGK, a 790/89/EGK, a 3650/90/EGK, az 525/92/EGK, a 3438/92/EGK, a 3816/92/EGK, a 742/93/EGK, a 746/93/EGK, a 399/94/EK, a 2241/2001/EK és az 545/2002/EK rendelet hatályát veszti.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2008. július 1-jétől kell alkalmazni. Azonban:
a)
az 1. cikk 3., 4., 5., 8., 12. és 13. pontját 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni;
b)
az 1. cikk 9., 14-19. és 33. pontját, valamint 44. pontjának b) és c) alpontját 2008. október 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2008. április 14-én.