Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 793/2004
af 21. april 2004
om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [2],
efter proceduren i traktatens artikel 251 [3], og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Nærværende forordning er en opfølgning af konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Stockholm den 23. og 24. marts 2001 og udgør et første skridt i en omfattende revisionsproces. For at følge med udviklingen, navnlig hvad angår nytilkomne luftfartsselskaber og spørgsmål vedrørende markedsadgang, bør denne forordning tages op til gennemgang efter at have været i anvendelse i en vis periode.
(2) Erfaringen har vist, at Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 [4] bør styrkes for at sikre den bedste og mest fleksible udnyttelse af den begrænsede kapacitet i overbelastede lufthavne.
(3) Forordningen bør derfor ændres i henhold til dens artikel 14 og for at tydeliggøre en række bestemmelser.
(4) Det er ønskeligt at følge den internationale terminologi og derfor anvende udtrykkene fartplansformidlet lufthavn og koordineret lufthavn i stedet for henholdsvis koordineret og fuldt koordineret lufthavn.
(5) Lufthavne med alvorlig overbelastning bør have status som koordinerede lufthavne på grundlag af objektive kriterier og efter foretagelse af en kapacitetsanalyse. I koordinerede lufthavne er detaljerede bestemmelser påkrævede for at sikre, at principperne om gennemsigtighed, neutralitet og ikke-diskriminering overholdes fuldt ud. Særlige aktiviteter, som f.eks. helikopteroperationer, bør ikke være underlagt regler om slottildeling, hvis dette ikke er nødvendigt.
(6) I fartplansformidlede lufthavne bør fartplansformidleren handle uafhængigt. I koordinerede lufthavne spiller koordinatoren en central rolle i koordineringsprocessen. Koordinatorer bør derfor være fuldstændig uafhængige, og deres ansvarsområde bør specificeres i detaljer.
(7) Det er nødvendigt detaljeret at specificere den rolle, som det koordinationsudvalg, der skal nedsættes til at bistå og formidle i forbindelse med slottildeling, skal spille. Medlemsstaternes repræsentanter bør indbydes til at deltage i koordinationsudvalgets møder som observatører uden stemmeret. Observatørstatus bør ikke være til hinder for, at sådanne repræsentanter kan lede udvalgsmøderne. Det er vigtigt at sikre, at koordinationsudvalget ikke kan træffe afgørelser, som er bindende for koordinatoren.
(8) Det må også tydeliggøres, at slottildeling går ud på at give luftfartsselskaberne tilladelse til at benytte sig af lufthavnsfaciliteterne for landing og afgang på specifikke datoer og tidspunkter i den periode, for hvilken tilladelsen er blevet givet. Behovet for at udvikle regler og procedurer for koordinering af lufthavns-slots og luftvejs-slots bør undersøges.
(9) Af hensyn til operationsstabilitet er der i det eksisterende system dog mulighed for gentildeling af slots, hvortil de etablerede luftfartsselskaber har erhvervet en vis traditionsmæssig forret ("hævdvundne rettigheder"). For at tilskynde til regelmæssige operationer i en koordineret lufthavn bør det fastsættes, at disse hævdvundne rettigheder gælder for slotserier. Samtidig bør medlemsstaterne ved fastsættelsen af kapacitetsparametre kunne tage hensyn til de operationelle og miljømæssige begrænsninger.
(10) Slots med traditionel forret bør være i overensstemmelse med udnyttelsesberegningerne og med alle andre relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 95/93 for at luftfartsselskaberne fortsat kan have ret til disse slots i den næste tilsvarende fartplansperiode. Situationen for hævdvundne rettigheder i tilfælde med fælles operationer, fælles rutenummer eller franchiseordninger bør klarlægges.
(11) Regelmæssige operationer i en lufthavn bør prioriteres, og dette bør administreres strengt, uden sondring mellem ruteflyvning og charterflyvning.
(12) Definitionen af "nytilkomment luftfartsselskab" bør styrke beflyvning af fyldestgørende flyruter til regionerne og øge potentiel konkurrence på ruter i Fællesskabet.
(13) For bedre at kunne sikre, at tredjelande blandt andet indrømmer EF-luftfartsselskaber tilsvarende behandling, bør der fastsættes en procedure, så Fællesskabet mere effektivt kan skride ind over for tredjelande, som ikke indrømmer EF-luftfartsselskaber en behandling, der svarer til behandlingen i Fællesskabet.
(14) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [5].
(15) Et luftfartsselskab kan kun få adgang til en koordineret lufthavn, hvis det har fået tildelt et slot. Der bør træffes foranstaltninger for at garantere håndhævelse af denne forordning, navnlig hvis luftfartsselskaber gentagne gange og forsætligt ikke overholder slottildelingsbestemmelserne.
(16) Der bør indføres en procedure til at prøve de beslutninger, der træffes af koordinatoren.
(17) For at undgå enhver tvivl bør det specificeres, at anvendelsen af bestemmelserne i denne forordning er med forbehold af konkurrencebestemmelserne i traktaten, navnlig artikel 81 og 82, samt Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger [6] -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EØF) nr. 95/93 ændres således:
1) Artikel 1, stk. 1, affattes således:
"1. Denne forordning gælder for EF-lufthavne."
a) Litra a) og b) affattes således:
"a) "slot": en tilladelse givet af en koordinator i medfør af denne forordning til at benytte hele den til afvikling af en flyvning nødvendige lufthavnsinfrastruktur i en koordineret lufthavn på en given dag og på et givet tidspunkt til landing eller afgang som tildelt af en koordinator i henhold til denne forordning
i) et luftfartsselskab, der anmoder om et slot, der indgår i en slotserie, i en lufthavn på en given dag, og som, hvis anmodningen imødekommes, i alt ville have under fem slots i den pågældende lufthavn på den pågældende dag, eller
ii) et luftfartsselskab, der anmoder om en slotserie til en ruteflyvning med passagerer uden mellemlanding mellem to EF-lufthavne, hvor højst to andre luftfartsselskaber opererer samme ruteflyvning uden mellemlanding mellem disse lufthavne eller lufthavnssystemer den pågældende dag, og som, hvis anmodningen imødekommes, stadig ville have under fem slots i den pågældende lufthavn på den pågældende dag til den pågældende flyvning uden mellemlanding, eller
iii) et luftfartsselskab, der anmoder om en slotserie i en lufthavn til en ruteflyvning med passagerer uden mellemlanding mellem den pågældende lufthavn og en regional lufthavn, hvor intet andet luftfartsselskab opererer direkte ruteflyvning mellem disse lufthavne eller lufthavnssystemer på den pågældende dag, og som, hvis anmodningen imødekommes, stadig ville have under fem slots i den pågældende lufthavn på den pågældende dag til den pågældende flyvning uden mellemlanding.
Et luftfartsselskab, som har over 5 % af alle slots, der er til rådighed på den pågældende dag i den pågældende lufthavn, eller over 4 % af alle slots, der er til rådighed på den pågældende dag i det lufthavnssystem, som den pågældende lufthavn er en del af, betragtes ikke som nytilkommet luftfartsselskab i den pågældende lufthavn"
.
b) Litra f) og g) affattes således:
i) "luftfartsselskab": en lufttransportvirksomhed, der er indehaver af en gyldig licens eller tilsvarende senest den 31. januar gældende for den følgende sommersæson eller den 31. august gældende for den følgende vintersæson. For så vidt angår artikel 4, 8, 8a og 10 omfatter definitionen af luftfartsselskab også operatører, der driver forretningsflyvning efter en fartplan; i artikel 7 og 14 omfatter definitionen af luftfartsselskab også alle civile flyoperatører
ii) "gruppe luftfartsselskaber": to eller flere luftfartsselskaber, som sammen udfører fælles operationer, franchiseoperationer eller anvender fælles rutenummer med henblik på at drive en specifik flyvning
g) "koordineret lufthavn": en lufthavn, hvor et luftfartsselskab eller en anden flyoperatør for at kunne lande eller afgå skal have tildelt et slot af en koordinator med undtagelse af statslige flyvninger, nødlandinger og humanitære flyvninger"
.
c) Følgende litra tilføjes:
"i) "fartplansformidlet lufthavn": en lufthavn, hvor der på nogle tidspunkter i løbet af en dag, en uge eller et år kan opstå overbelastning, som sandsynligvis kan løses ved frivilligt samarbejde mellem luftfartsselskaber, og hvor der er blevet udpeget en fartplansformidler til at lette operationerne for de luftfartsselskaber, der beflyver eller har til hensigt at beflyve den pågældende lufthavn
j) "lufthavnens forvaltningsorgan": organ, som, eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller bestemmelser har til opgave at administrere og forvalte lufthavnens faciliteter og koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige operatører, der opererer i lufthavnen eller i lufthavnssystemet
k) "slotserie": mindst 5 slots, der er blevet ansøgt om for en fartplanssæson på samme tid, regelmæssigt på samme ugedag, og som er blevet således tildelt eller, hvis det ikke er muligt, på omtrent samme tidspunkt
l) "forretningsflyvning": den sektor af almenflyvning, som omfatter virksomheders drift eller anvendelse af fly til transport af passagerer eller varer som led virksomhedsdriften, idet denne form for flyvning generelt ikke kan købes af offentligheden, og med piloter, der mindst har et gyldigt erhvervsflyvningscertifikat, der omfatter instrumentbevis
m) "koordineringsparametre": al den kapacitet, der er til rådighed for slottildeling i en lufthavn i hver koordineringsperiode, udtrykt på en operationel måde, når alle tekniske, operationelle og miljømæssige forhold, der har betydning for lufthavnsinfrastrukturen og dens delsystemers ydeevne tages i betragtning"
.
a) Stk. 1 affattes således:
a) En medlemsstat har ikke pligt til at give en lufthavn status som fartplansformidlet lufthavn eller koordineret lufthavn, undtagen i henhold til bestemmelserne i denne artikel.
b) En medlemsstat giver kun en lufthavn status som koordineret lufthavn i henhold til bestemmelserne i stk. 3."
b) I stk. 2 ændres "koordineret lufthavn" til "fartplansformidlet lufthavn".
c) Stk. 3 affattes således:
"3. Den ansvarlige medlemsstat skal sørge for, at lufthavnens forvaltningsorgan eller et andet kompetent organ udfører en grundig kapacitetsanalyse i en lufthavn uden særlig status eller en fartplansformidlet lufthavn, når denne medlemsstat finder det nødvendigt, eller inden for 6 måneder:
i) på skriftlig anmodning fra luftfartsselskaber, der repræsenterer mere end halvdelen af lufthavnens operationer eller fra lufthavnens forvaltningsorgan, når de finder, at kapaciteten er utilstrækkelig til at klare den nuværende eller planlagte trafik i bestemte perioder, eller
ii) på Kommissionens anmodning, navnlig når en lufthavn i realiteten kun kan beflyves af luftfartsselskaber, som er blevet tildelt slots, eller hvor luftfartsselskaber, og navnlig nytilkomne luftfartsselskaber, har alvorlige problemer med at sikre sig landings- og afgangsmuligheder i den pågældende lufthavn.
Denne analyse udføres i henhold til almindeligt anerkendte metoder for at fastslå kapacitetsproblemerne under hensyntagen til de miljømæssige problemer, der gælder for lufthavnen. Analysen skal behandle muligheden for at imødegå sådanne mangler ved hjælp af ny eller ændret infrastruktur, operationelle ændringer eller andre ændringer samt fastlægge en tidsramme for at løse problemerne. Analysen skal ajourføres hvis stk. 5 finder anvendelse, eller hvis der foretages ændringer i lufthavnen, som har stor betydning for kapaciteten og udnyttelse af kapaciteten. Både analysen og den metode, den bygger på, skal stilles til rådighed for de parter, der har anmodet om analysen, og til andre interesserede parter på anmodning. Analysen meddeles samtidig Kommissionen"
.
d) Stk. 4 erstattes af følgende stykker:
"4. På grundlag af analysen skal medlemsstaterne høre lufthavnens forvaltningsorgan, de luftfartsselskaber, der regelmæssigt beflyver lufthavnen, deres repræsentative organisationer, repræsentanter for almenflyvning, der regelmæssigt beflyver lufthavnen, og flyvekontroltjenesten om lufthavnens kapacitetssituation.
5. Når der er kapacitetsproblemer i mindst en fartplanssæson, sikrer medlemsstaterne, at lufthavnen kun gives status som koordineret lufthavn i de relevante perioder, hvis:
a) manglerne er så alvorlige, at betydelige forsinkelser ikke kan undgås i lufthavnen
b) der er ikke nogen mulighed for at løse disse problemer på kort sigt.
6. Uanset stk. 5 kan medlemsstaterne undtagelsesvis give de berørte lufthavne status som koordinerede lufthavne for den pågældende periode."
.
e) Det nuværende stk. 5 bliver stk. 7 og udtrykket "fuldt koordineret lufthavn" ændres til "koordineret lufthavn".
a) Titlen affattes således: "Fartplansformidleren og koordinatoren"
b) Stk. 1-6 erstattes af følgende:
"(1) Den medlemsstat, der har ansvaret for en fartplansformidlet eller koordineret lufthavn, skal sikre udpegelse af en kvalificeret fysisk eller juridisk person til henholdsvis fartplansformidler eller lufthavnskoordinator efter at have hørt de luftfartsselskaber, der beflyver lufthavnen regelmæssigt, deres repræsentative organisationer og lufthavnens forvaltningsorgan samt koordineringsudvalget, såfremt et sådant findes. Samme person kan udnævnes til fartplansformidler eller koordinator for mere end en lufthavn.
(2) Den medlemsstat, der har ansvaret for en fartplansformidlet eller koordineret lufthavn, sikrer:
a) at fartplansformidleren i en fartplansformidlet lufthavn handler i henhold til denne forordning på uafhængig, neutral, ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde
b) at koordinatoren i en koordineret lufthavn er uafhængig ved funktionelt at adskille koordinatoren fra enhver involveret part. Finansieringen af koordinatorens virksomhed skal være tilrettelagt således, at den garanterer koordinatorens uafhængige status
c) at koordinatoren handler i henhold til denne forordning på neutral, ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde.
3. Fartplansformidleren og koordinatoren deltager i sådanne internationale fartplanskonferencer for luftfartsselskaber, som er tilladte i henhold til fællesskabsretten.
4. Fartplansformidleren rådgiver luftfartsselskaberne og anbefaler alternative ankomst- og/eller afgangstider, når overbelastning kan forventes.
5. Koordinatoren er eneansvarlig for tildeling af slots. Koordinatoren tildeler slots i henhold til bestemmelserne i denne forordning og træffer foranstaltninger til, at slots også kan tildeles i nødsituationer uden for arbejdstiden.
6. Fartplansformidleren kontrollerer, at luftfartsselskabernes operationer er i overensstemmelse med de fartplaner, der er blevet anbefalet dem. Koordinatoren kontrollerer, at luftfartsselskabernes operationer er i overensstemmelse med de slots, der er blevet tildelt dem. Denne kontrol sker i samarbejde med lufthavnens forvaltningsorgan og flyvekontrolmyndighederne og skal tage hensyn til tidspunktet og andre relevante parametre i forbindelse med den pågældende lufthavn. Koordinatoren fremsender efter anmodning en årlig aktivitetsrapport til de berørte medlemsstater og til Kommissionen, navnlig vedrørende anvendelsen af artikel 8a og artikel 14 samt om enhver klage vedrørende anvendelsen af artikel 8 og 10, som er indsendt til koordinationsudvalget, og de initiativer, der er taget for at løse problemerne.
7. Alle fartplansformidlere og koordinatorer samarbejder for at finde frem til uoverensstemmelser mellem fartplaner."
c) Det nuværende stk. 7 bliver stk. 8, og indledningen affattes således:
"Koordinatoren skal på anmodning og inden for en rimelig tidsfrist stille følgende oplysninger gratis til rådighed for berørte parter, navnlig for koordinationsudvalgets medlemmer eller observatører, enten skriftligt eller i en anden let tilgængelig form:"
.
d) Det nuværende stk. 8 bliver stk. 9 og affattes således:
"9. Oplysningerne i stk. 8 skal stilles til rådighed senest på tidspunktet for de relevante fartplankoordineringskonferencer og i givet fald under og efter konferencerne. Koordinatoren stiller på anmodning disse oplysninger til rådighed i resumeret form. Der kan for disse resumerede oplysninger kræves en afgift, der står i forhold til udgifterne."
e) Følgende stykke tilføjes:
"10. Hvis der foreligger relevante og almindeligt accepterede fartplansoplysningsstandarder, skal fartplansformidleren, koordinatoren og luftfartsselskaberne anvende disse, forudsat de er i overensstemmelse med fællesskabsretten."
5) Artikel 5-9 affattes således:
1. Den ansvarlige medlemsstat skal for en koordineret lufthavn sikre, at der nedsættes et koordinationsudvalg. Samme koordinationsudvalg kan udpeges for mere end en lufthavn. Medlemskab af dette udvalg skal i det mindste stå åbent for de luftfartsselskaber, der regelmæssigt beflyver lufthavnen/lufthavnene, og deres repræsentative organisationer, lufthavnens forvaltningsorgan, den relevante flyvekontrolmyndighed og repræsentanter for almenflyvning, der regelmæssigt beflyver lufthavnen/lufthavnene.
Koordinationsudvalgets opgaver er:
- mulighederne for at øge lufthavnskapaciteten, som fastlagt i artikel 3, eller at forbedre udnyttelsen af den
- koordineringsparametre, som fastsættes i henhold til artikel 6
- metoder til overvågning af benyttelsen af de tildelte slots
- lokale retningslinjer for tildeling af slots eller overvågning af benyttelsen af de tildelte slots under hensyntagen bl.a. til eventuelle miljøforhold, som omhandlet i artikel 8, stk. 5
- forbedring af de eksisterende trafikforhold i lufthavnen
- alvorlige problemer for nytilkomne selskaber, som omhandlet i artikel 10, stk. 9
- alle spørgsmål vedrørende lufthavnskapaciteten.
b) at mægle mellem alle interesserede parter vedrørende klager over slottildeling som omhandlet i artikel 11.
2. Repræsentanter for medlemsstaten og koordinatoren indbydes til koordinationsudvalgets møder som observatører.
3. Koordinationsudvalget udarbejder en skriftlig forretningsorden, der bl.a. omfatter deltagelse, valg, mødehyppighed og anvendt(e) sprog. Ethvert medlem af koordinationsudvalget kan foreslå lokale retningslinjer som omhandlet i artikel 8, stk. 5. På koordinatorens anmodning drøfter koordinationsudvalget foreslåede lokale retningslinjer for slottildeling samt for overvågning af benyttelsen af de tildelte slots. En rapport om drøftelserne i koordinationsudvalget forelægges den pågældende medlemsstat med angivelse af holdningerne i udvalget.
1. I en koordineret lufthavn sikrer den ansvarlige medlemsstat, at der fastsættes parametre for slottildeling to gange om året under hensyntagen til alle relevante tekniske, operationelle og miljømæssige begrænsninger samt ændringer heraf.
Dette sker på grundlag af en objektiv analyse af mulighederne for at modtage lufttrafikken og under hensyntagen til de forskellige typer trafik i den pågældende lufthavn, den overbelastning, der kan forventes at forekomme i koordineringsperioden og kapacitetssituationen.
Parametrene gives til lufthavnskoordinatoren i god tid, inden den første slottildeling finder sted med henblik på fartplanskonferencerne.
2. Med henblik på den i stk. 1 nævnte procedure fastsætter koordinatoren, hvor dette ikke bestemmes af medlemsstaten, relevante koordineringsintervaller efter høring af koordinationsudvalget og i overensstemmelse med den fastlagte kapacitet.
3. Fastsættelse af parametre og af metodik samt ændringer hertil drøftes indgående i koordinationsudvalget med henblik på at forøge kapaciteten og antallet af slots, der kan fordeles, før der træffes endelig beslutning om parametrene for slottildeling. Alle relevante dokumenter stilles til rådighed for de berørte parter på anmodning.
1. Luftfartsselskaber, der beflyver eller har til hensigt at beflyve en fartplansformidlet eller koordineret lufthavn, indgiver alle de af henholdsvis fartplansformidleren eller koordinatoren ønskede relevante oplysninger. Oplysningerne gives i det format og inden for den tidsfrist, der er specificeret af fartplansformidleren eller koordinatoren. På det tidspunkt, hvor det ansøger om slots, skal et luftfartsselskab navnlig informere koordinatoren om, hvorvidt det ved tildeling af slots kan nyde godt af status som nytilkommet luftfartsselskab, som omhandlet i artikel 2, litra b).
For alle andre lufthavne, som ikke er blevet givet en særlig status, giver lufthavnens forvaltningsorgan, hvis en koordinator anmoder derom, alle oplysninger om luftfartsselskabers planlagte flyvninger, som det er i besiddelse af.
2. Hvis et luftfartsselskab ikke indgiver oplysningerne i stk. 1, medmindre det på tilfredsstillende måde kan vise, at der foreligger formildende omstændigheder, eller giver falske eller vildledende oplysninger, tager koordinatoren ikke anmodningen eller anmodningerne om slots fra det luftfartsselskab, som de manglende, falske eller vildledende oplysninger vedrører, i betragtning. Koordinatoren giver det pågældende luftfartsselskab mulighed for at fremsætte bemærkninger.
3. Fartplansformidleren eller koordinatoren, lufthavnens forvaltningsorgan og flyvekontrolmyndighederne, udveksler alle de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med udførelsen af deres respektive opgaver.
1. Slotserier tildeles fra slotpuljen til de ansøgende luftfartsselskaber som rettigheder til at benytte lufthavnsinfrastrukturen til landing eller afgang i den fartplansæson, der er anmodet om, og ved udløb af fartplansæsonen skal de returneres til slotpuljen, som er oprettet i henhold til bestemmelserne i artikel 10.
2. Stk. 1 gælder ikke, når følgende betingelser er opfyldt, jf. dog artikel 7, 8a, 9, artikel 10, stk. 1, og artikel 14:
- et luftfartsselskab har benyttet en slotserie til ruteflyvning og planlagt charterflyvning og
- luftfartsselskabet kan til koordinatorens tilfredshed vise, at disse slots er blevet benyttet efter koordinatorens instrukser i mindst 80 % af tiden i den fartplansæson, for hvilken de er blevet tildelt.
I sådanne tilfælde har det pågældende luftfartsselskab ret til samme slotserie i næste tilsvarende fartplansæson, hvis det ansøger om det inden for den tidsfrist, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.
3. Hvis ikke alle luftfartsselskabers ansøgninger om slots kan imødekommes til deres tilfredshed, gives der prioritet til erhvervsflyvning, især ruteflyvning og forud planlagt charterflyvning, jf. dog artikel 10, stk. 2. Ved konkurrerende ansøgninger inden for samme kategori tjenesteydelser prioriteres flyvning året rundt.
4. Tidsmæssig omdisponering af en slotserie før tildeling af resterende slots fra slotpuljen som anført i artikel 10 til de andre ansøgende luftfartsselskaber accepteres kun af driftsmæssige grunde, eller hvis de ansøgende luftfartsselskabers slottider vil blive forbedret i forhold til de tider, der oprindeligt blev ansøgt om. Dette får ikke virkning, før koordinatoren har givet sin udtrykkelige bekræftelse.
5. Koordinatoren skal også tage hensyn til yderligere regler og retningslinjer, som er fastsat af branchen på verdensniveau eller på fællesskabsniveau, samt lokale retningslinjer, der er foreslået af koordinationsudvalget og godkendt af den medlemsstat eller et eventuelt andet kompetent organ, der har ansvaret for den pågældende lufthavn, forudsat sådanne regler og retningslinjer ikke påvirker koordinatorens uafhængighed, er i overensstemmelse med fællesskabsretten og sigter på at forbedre effektiv udnyttelse af lufthavnskapaciteten. Den pågældende medlemsstat meddeler disse bestemmelser til Kommissionen.
6. Hvis en slotansøgning ikke kan imødekommes, informerer koordinatoren ansøgerluftfartsselskabet om grundene hertil og angiver nærmeste disponible alternative slot.
7. Koordinatoren bestræber sig for, ud over den planlagte slottildeling for fartplansæsonen, at imødekomme ansøgninger om individuelle slots med kort varsel for enhver form for luftfartsvirksomhed, inkl. almenflyvning. De resterende slots, efter fordeling blandt de ansøgende luftfartsselskaber som anført i artikel 10, kan anvendes i denne forbindelse samt slots, der er blevet frigjort med kort varsel.
1. Slots kan:
a) overføres af et luftfartsselskab fra en rute eller type flyvning til en anden rute eller type flyvning, som drives af dette luftfartsselskab
i) mellem moderselskab og datterselskab og mellem datterselskaber af samme moderselskab
ii) som en del af overtagelse af kontrol med kapitalen i et luftfartsselskab
iii) ved hel eller delvis overtagelse, når de pågældende slots er direkte forbundet med den virksomhed, der overtages
c) byttes, slot for slot, mellem luftfartsselskaber.
2. Overførsler og bytninger som nævnt i stk. 1 i denne artikel meddeles koordinatoren og kan ikke få virkning, før koordinatoren udtrykkeligt har bekræftet dem. Koordinatoren skal afslå at bekræfte overførsler eller bytninger, hvis de ikke er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, og hvis han/hun ikke er sikker på:
a) at lufthavnsoperationerne ikke berøres negativt heraf under hensyntagen til alle tekniske, operationelle og miljømæssige begrænsninger
b) at begrænsningerne i henhold til artikel 9 overholdes
c) at overførsel af slots ikke falder ind under stk. 3.
a) Slots, der er tildelt et nytilkommet luftfartsselskab, som defineret i artikel 2, litra b), kan ikke overføres, som anført i stk. 1, litra b), i nærværende artikel, i et tidsrum på to ligeværdige fartplansæsoner, undtagen når det drejer sig om en retmæssigt bemyndiget overtagelse af en insolvent virksomheds aktiviteter.
b) Slots, der er tildelt et nytilkommet luftfartsselskab, som defineret i artikel 2, litra b), nr. ii) og iii), kan ikke overføres til en anden rute, som anført i stk. 1, litra a), i nærværende artikel, i et tidsrum på to ligeværdige fartplansæsoner, medmindre det nytilkomne luftfartsselskab gives samme prioritet på den nye rute som på den oprindelige rute.
c) Slots, der er tildelt et nytilkommet luftfartsselskab, som defineret i artikel 2, litra b), kan ikke byttes som anført i stk. 1, litra c), i nærværende artikel, i et tidsrum på to ligeværdige fartplansæsoner undtagen for at forbedre slottiderne for disse flyvninger i forhold til de tider, der oprindeligt blev ansøgt om.
1. Hvis der er blevet indført forpligtelse til offentlig tjeneste på en rute i medfør af artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, kan en medlemsstat i en koordineret lufthavn reservere de nødvendige slots til den påtænkte drift af denne rute. Hvis de reserverede slots på den pågældende rute ikke benyttes, stilles disse slots til rådighed for ethvert andet luftfartsselskab, der er interesseret i at beflyve ruten i henhold til forpligtelsen til offentlig tjeneste, jf. dog stk. 2. Hvis intet andet luftfartsselskab er interesseret i at beflyve ruten, og den pågældende medlemsstat ikke giver ruten i udbud i henhold til artikel 4, stk. 1, litra d), i forordning (EØF) nr. 2408/92, reserveres disse slots enten til en anden rute, der er underlagt en forpligtelse til offentlig tjeneste, eller returneres til puljen.
2. Den i artikel 4, stk. 1, litra d)-g), og i artikel 4, stk. 1, litra i), i forordning (EØF) nr. 2408/92 fastsatte udbudsprocedure gælder for benyttelse af de i stk. 1 nævnte slots, hvis mere end et EF-luftfartsselskab er interesseret i at beflyve ruten og ikke har været i stand til at få slots en time før eller efter de tidspunkter, koordinatoren er blevet anmodet om."
6) Artikel 10 affattes således:
1. Koordinatoren opretter en pulje, som indeholder alle de slots, der ikke er blevet tildelt i medfør af artikel 8, stk. 2 og 4. Al ny slotkapacitet, som omtalt i artikel 3, stk. 3, placeres i puljen.
2. Det faktum, at en slotserie er blevet tildelt et luftfartsselskab til drift af en ruteflyvning eller en planlagt charterflyvning, giver ikke dette luftfartsselskab ret til samme serie slot i næste, tilsvarende fartplansæson, hvis luftfartsselskabet ikke til koordinatorens tilfredshed kan vise, at disse slots er blevet benyttet efter koordinatorens instrukser i mindst 80 % af tiden i den fartplansæson, som de er blevet tildelt for.
3. Slots, der tildeles et luftfartsselskab før 31. januar for den efterfølgende sommersæson, eller før 31. august for den efterfølgende vintersæson, men som returneres til koordinatoren til omfordeling før disse datoer, medtages ikke ved udnyttelsesberegningen.
4. Hvis det ikke kan vises, at 80 % af slotserien er blevet udnyttet, skal alle slots i den pågældende serie anbringes i puljen, medmindre følgende grunde kan anføres for den manglende udnyttelse:
- startforbud for den flytype, der sædvanligvis benyttes på den pågældende forbindelse
- lukning af en lufthavn eller et luftrum
- alvorlig forstyrrelse af operationerne i de pågældende lufthavne, herunder de slotserier i andre fællesskabslufthavne, der vedrører ruter, der er blevet påvirket af disse forstyrrelser, i en væsentlig del af den relevante fartplansæson
b) indstilling af flyvninger på grund af handlinger, der har til formål at påvirke disse flyvninger, og som gør det praktisk og/eller teknisk umuligt for luftfartsselskabet at afvikle operationer som planlagt
c) alvorlig økonomisk skade for det pågældende EF-luftfartsselskab, som har medført, at de licensudstedende myndigheder har udstedt en midlertidig licens, indtil luftfartsselskabet kan foretage en finansiel rekonstruktion i overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2407/92
d) retssager vedrørende anvendelsen af artikel 9 for ruter, hvor der er indført forpligtelse til offentlig tjeneste i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, med deraf følgende midlertidig indstilling af driften af sådanne ruter.
5. Kommissionen undersøger på anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ, hvorledes koordinatoren i en lufthavn, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, anvender stk. 4.
Den træffer afgørelse senest to måneder efter modtagelse af anmodningen efter proceduren i artikel 13, stk. 2.
6. Slots fra puljen distribueres blandt de ansøgende luftfartsselskaber, jf. dog artikel 8, stk. 2, i denne forordning og artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2408/92. 50 % af disse slots tildeles først nytilkomne luftfartsselskaber, medmindre disses ansøgninger udgør mindre end 50 %. Koordinatoren skal behandle ansøgninger fra nytilkomne og andre luftfartsselskaber retfærdigt i overensstemmelse med koordinationsperioderne for hver enkelt fartplansdag.
Ansøgninger fra nytilkomne luftfartsselskaber, der klassificeres som sådanne i henhold til både artikel 2, litra b), nr. i) og ii), eller artikel 2, litra b), nr. i) og iii), gives forrang.
7. Et nytilkommet luftfartsselskab, der har fået tilbudt slots inden for et tidsrum af en time før eller efter det ønskede tidspunkt, men som ikke har accepteret dette tilbud, kan ikke bibeholde sin status som nytilkommet selskab for den pågældende fartplansæson.
8. Når det drejer sig om ruter, der drives af en gruppe luftfartsselskaber, kan kun et af de deltagende luftfartsselskaber ansøge om de nødvendige slots. Det luftfartsselskab, der driver en sådan rute, har ansvaret for at opfylde driftskriterierne for at bibeholde hævdvunden rettighed, som anført i artikel 8, stk. 2.
Slots tildelt et af luftfartsselskaberne i denne operation kan benyttes af et andet/de andre deltagende luftfartsselskab/luftfartsselskaber til fælles operationer, dog skal designatorkoden for det luftfartsselskab, som disse slots blev tildelt, anvendes på den fælles flyvning med henblik på koordinering og overvågning. Hvis et sådant fællesskab opløses, forbliver disse slots hos det luftfartsselskab, som de oprindeligt blev tildelt. Luftfartsselskaber i driftsfællesskab skal informere koordinatorerne om enkelthederne ved sådanne operationer forud for påbegyndelsen af disse.
9. Hvis der fortsat består alvorlige problemer for nytilkomne luftfartsselskaber, sørger medlemsstaten for, at der indkaldes til møde i koordinationsudvalget. Formålet med mødet er at undersøge mulighederne for at afhjælpe situationen. Kommissionen indbydes til at deltage i dette møde."
7) Artikel 11 affattes således:
1. Klager vedrørende anvendelsen af artikel 7, stk. 2, artikel 8, 8a og 10 samt artikel 14, stk. 1, 2, 3, 4 og 6, indgives til koordinationsudvalget, uden at dette berører gældende klagerettigheder i henhold til national ret. Udvalget behandler sagen inden for en periode på en måned efter indgivelse af klagen og stiller om muligt forslag til koordinatoren for at forsøge at løse problemerne. Hvis klagerne ikke kan afgøres, kan den ansvarlige medlemsstat inden for yderligere to måneder skabe mulighed for mægling ved et luftfartsselskabs eller en lufthavns repræsentative organisationer eller anden tredjepart.
2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til i overensstemmelse med national lovgivning at beskytte deres koordinatorer for så vidt angår erstatningskrav, der måtte opstå i forbindelse med de af deres funktioner, som er omfattet af denne forordning, dog ikke erstatningskrav som følge af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse."
8) I artikel 12 affattes overskriften og stk. 1 således:
1. Hvis det viser sig, at et tredjeland i forbindelse med tildeling og benyttelse af slots i dets lufthavne:
a) ikke indrømmer EF-luftfartsselskaberne en behandling, der svarer til den, der ifølge denne forordning gives til luftfartsselskaber fra det pågældende land, eller
b) ikke indrømmer EF-luftfartsselskaber de facto national behandling, eller
c) indrømmer luftfartsselskaber fra andre tredjelande en mere fordelagtig behandling end EF-luftfartsselskaber,
kan Kommissionen, efter proceduren i artikel 13, stk. 2, beslutte, at en medlemsstat eller medlemsstater træffer foranstaltninger, inkl. hel eller delvis suspension af denne forordning, hvad angår et luftfartsselskab eller flere luftfartsselskaber fra det pågældende tredjeland med henblik på at imødegå det pågældende tredjelands diskriminerende adfærd."
9) Artikel 13 og 14 affattes således:
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [8], jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
3. Kommissionen kan også konsultere udvalget om ethvert andet spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning.
4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
1. Et luftfartsselskabs flyveplan kan afslås af de kompetente lufttrafikstyringsmyndigheder, hvis luftfartsselskabet har til hensigt at lande eller afgå i en koordineret lufthavn i de koordinerede perioder uden et af koordinatoren tildelt slot.
2. Koordinatoren tilbagetrækker de slotserier, der midlertidigt er tildelt et luftfartsselskab, som er ved at etablere sig, og placerer dem i puljen den 31. januar for den efterfølgende sommersæson eller den 31. august for den efterfølgende vintersæson, hvis virksomheden ikke har en licens eller tilsvarende på denne dato, eller hvis den kompetente licensudstedende myndighed ikke erklærer, at en licens eller tilsvarende sandsynligvis vil blive udstedt inden den relevante fartplansæsons begyndelse.
3. Hvis et luftfartsselskab har modtaget slotserier efter en bytning i henhold til artikel 8a, stk. 1, litra c), og disse slotserier ikke er blevet benyttet efter hensigten, tilbagetrækker koordinatoren disse slotserier og placerer dem i puljen.
4. Luftfartsselskaber, som gentagne gange og med forsæt enten driver flyvning på tidspunkter, som afviger betydeligt fra det tildelte slot, som del af en slotserie, eller benytter slots på en måde, der afviger betydeligt fra den, der blev anført i forbindelse med tildelingen, hvilket berører lufthavnsoperationerne eller lufttrafikken negativt, mister den i artikel 8, stk. 2, nævnte rettighed. Koordinatoren kan beslutte at tilbagetrække de pågældende slotserier fra luftfartsselskabet for resten af fartplansæsonen og placere dem i puljen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab og givet en enkelt advarsel.
5. Medlemsstaterne sikrer, at der findes sanktioner, som er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, eller tilsvarende foranstaltninger for at modvirke gentagen og forsætlig flyvning på tidspunkter, som afviger betydeligt fra de tildelte slots, eller benyttelsen af slots på en måde, der afviger betydeligt fra den, der blev anført i forbindelse med tildelingen, når dette berører lufthavnsoperationerne eller lufttrafikken negativt.
a) Hvis et luftfartsselskab ikke kan nå op på 80 % udnyttelse som defineret i artikel 8, stk. 2, jf. dog artikel 10, stk. 4, kan koordinatoren beslutte at tilbagetrække dette luftfartsselskabs slotserier for den resterende del af fartplansæsonen og placere dem i puljen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab.
b) Hvis intet slot i slotserien i et fastsat tidsrum svarende til 20 % af slotseriens gyldighed endnu er udnyttet, jf. dog artikel 10, stk. 4, placerer koordinatoren den pågældende slotserie i puljen for resten af fartplansæsonen efter at have hørt det pågældende luftfartsselskab."
10) Følgende artikel indsættes:
1. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne forordning senest tre år efter dens ikrafttræden. Rapporten behandler navnlig, hvorledes artikel 8, 8a og 10 fungerer.
2. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om anvendelsen af denne forordning, især med hensyn til indsamling af oplysninger til brug for den i stk. 1 nævnte rapport."
Artikel 2
1. Denne forordning træder i kraft tre måneder efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Artikel 11, stk. 2, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 95/93 anvendes fra den 30. juli 2005.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. april 2004.
Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete
(2004. április 21.)
a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],
mivel:
(1) Az Európai Tanács 2001. március 23-i és 24-i stockholmi ülésének következtetései alapján ez a rendelet egy átfogó felülvizsgálati folyamat első lépése. A fejlődéssel való lépéstartás érdekében, különösen az új belépők és a piacra jutás kérdései tekintetében, e rendeletet egy adott alkalmazási időszakot követően felül kell vizsgálni.
(2) A tapasztalatok alapján a 95/93/EGK tanácsi rendeletet [4] meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a túlterhelt repülőterek korlátozott kapacitását a legteljesebben és a legrugalmasabban használják ki.
(3) Ezért szükséges az említett rendelet módosítása annak 14. cikkével összhangban, valamint néhány rendelkezésének egyértelművé tétele.
(4) Kívánatos a nemzetközi terminológia követése, és ennek megfelelően a "menetrend-egyeztetett repülőtér" és a "koordinált repülőtér" kifejezés használata a "koordinált repülőtér", illetve a "teljesen koordinált repülőtér" kifejezés helyett.
(5) A jelentős kapacitáshiánnyal küzdő repülőtereket objektív feltételek alapján és kapacitáselemzést követően "koordinált repülőtérré" kell kijelölni. A koordinált repülőtereken részletes szabályokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az átláthatóság, semlegesség és megkülönböztetésmentesség elveit teljes mértékben betartsák. Az olyan egyedi tevékenységeket, mint például helikopterek üzemeltetése, nem kell a résidőkiosztás szabályainak hatálya alá rendelni, ha ez nem indokolt.
(6) A menetrend-egyeztetett repülőtereken a menetrend-egyeztetőnek teljes függetlenségben kell ellátnia a feladatait. A koordinált repülőtereken a koordinátor központi szerepet tölt be a koordinációs eljárásban. Ezért a koordinátoroknak teljesen függetlennek kell lenniük, és hatáskörüket részletesen meg kell határozni.
(7) Részletesen meg kell határozni a résidőkiosztással kapcsolatos tanácsadás és közvetítés céljára létrehozott koordinációs bizottság szerepét. A tagállamok képviselőit szavazati jog nélküli megfigyelőként meg kell hívni a koordinációs bizottság üléseire. Ez a megfigyelői státus nem zárja ki annak lehetőséget, hogy e képviselők a bizottság ülésein elnököljenek. Fontos biztosítani azt, hogy a koordinációs bizottság ne hozhasson a koordinátorra nézve kötelező határozatokat.
(8) Azt is világossá kell tenni, hogy a résidőkiosztást úgy kell tekinteni, hogy a légifuvarozók számára engedélyezik a repülőtéri létesítmények használatát meghatározott napokon és időpontokban történő le és felszállásra az engedélyezett időszak alatt. Meg kell vizsgálni annak szükségességét, hogy a repülőtéri résidők és légi útvonalak résidőinek koordinálása céljából ki kell-e alakítani szabályokat és eljárásokat.
(9) A működés stabilitása érdekében azonban a fennálló rendszer gondoskodik arról, hogy a régóta egy légifuvarozó által használt résidőt újból annak a légifuvarozónak osszák ki ("történeti jogok"). A koordinált repülőtereken való rendszeres működés ösztönzése érdekében szükséges arról rendelkezni, hogy a történeti jogok résidő-sorozatokra vonatkozzanak. Ugyanakkor a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kapacitási paraméterek meghatározása során figyelembe vehessék a működési és környezeti korlátokat.
(10) A történeti résidőknek meg kell felelniük a kihasználtsági számításnak, valamint a 95/93/EGK rendelet egyéb vonatkozó rendelkezéseinek, annak érdekében, hogy a légifuvarozók továbbra is igényelhessék e résidőket a következő, azonos menetrendi időszakra. Közös üzemeltetési, székmegosztási és franchise megállapodások esetében tisztázni kell a történeti jogok helyzetét.
(11) A repülőtéri rendszeres szolgáltatásokat előnyben kell részesíteni, és ennek biztosítása során szigorúan tilos különbséget tenni a menetrend alapján és a nem menetrend alapján végzett szolgáltatások között.
(12) Az "új belépő" kifejezés meghatározásának olyannak kell lennie, hogy erősítse a megfelelő regionális légiközlekedési szolgáltatások biztosítását, és növelje a Közösségen belüli útvonalak tekintetében a potenciális versenyt.
(13) Annak jobb biztosítása érdekében, hogy - egyebek között - a harmadik országok a közösségi fuvarozókat hasonló bánásmódban részesítsék, olyan eljárást kell kidolgozni, amely lehetővé teszi, hogy a Közösség hatékonyabban léphessen fel azon harmadik országokkal szemben, amelyek nem biztosítanak a Közösség által biztosított bánásmódhoz hasonló bánásmódot.
(14) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [5] összhangban kell elfogadni.
(15) Koordinált repülőtereken légifuvarozó csak akkor kaphat hozzáférést, ha részére résidőt osztottak ki. Intézkedéseket kell bevezetni e rendelet érvényesítésének biztosítására, különösen akkor, ha a légifuvarozók ismételten és szándékosan megszegik a résidőkiosztási szabályokat.
(16) A koordinátor határozatainak felülvizsgálatára szolgáló eljárást kell biztosítani.
(17) A kétségek elkerülése végett meg kell állapítani, hogy e rendelet rendelkezéseinek alkalmazása nem sértheti a Szerződés versenyszabályait, különösen annak 81. és 82. cikkét, valamint a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendeletet [6],
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 95/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:
1. Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
"(1) Ezt a rendeletet a közösségi repülőterekre kell alkalmazni."
2. A 2. cikk a következőképpen módosul:
a) Az a) és a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
"a) "résidő": egy koordinátor által e rendeletnek megfelelően a koordinált repülőtéren légiközlekedési szolgáltatás működtetéséhez szükséges repülőtéri infrastruktúra teljes körének le- és felszállás céljából, egy adott napon és időpontban történő használatára adott engedély egy koordinátor általi, e rendeletnek megfelelő kiosztás szerint;
b) "új belépő":
i. olyan légifuvarozó, amely egy résidő-sorozat részeként résidőt kér egy repülőtéren bármely napon, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint öt résidővel rendelkezne, vagy
ii. olyan légifuvarozó, amely résidő-sorozatot kér két közösségi repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és legfeljebb két másik légifuvarozó üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek vagy repülőtérrendszerek között ugyanilyen megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint öt résidővel rendelkezne az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz, vagy
iii. olyan légifuvarozó, amely egy repülőtéren résidő-sorozatot kér az adott repülőtér és egy regionális repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és másik légifuvarozó nem üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek vagy repülőtérrendszerek között közvetlen, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, a légifuvarozó az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint öt résidővel rendelkezne az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz.
Az a légifuvarozó, amely az adott repülőtéren, a kérdéses napra a rendelkezésre álló összes résidőnek több, mint 5 %-ával rendelkezik, vagy abban a repülőtérrendszerben, amelynek az adott repülőtér a részét képezi, a kérdéses napra a rendelkezésre álló résidők több, mint 4 %-ával rendelkezik, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren."
b) Az f) és a g) pont helyébe a következő szöveg lép:
"f) i. "légifuvarozó": olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli időszakra vonatkozóan. A 4., a 8., a 8a. és a 10. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása tartalmazza az üzleti repülés üzemeltetőit is, amennyiben menetrend alapján működnek; a 7. és a 14. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása kiterjed a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára;
ii. "légifuvarozók csoportja": két vagy több olyan légifuvarozó, amelyek együttesen közös üzemeltetéssel, franchise üzemeltetéssel vagy székmegosztással működtetnek egy adott légiközlekedési szolgáltatást;
g) "koordinált repülőtér": bármely olyan repülőtér, ahol a leszálláshoz vagy a felszálláshoz a légifuvarozónak vagy bármely más légijármű-üzembentartónak a koordinátor által számára kiosztott résidővel kell rendelkeznie, az állami légi járatok, kényszerleszállások és humanitárius célú légi járatok kivételével;"
c) A cikk a következő pontokkal egészül ki:
"i) "menetrend-egyeztetett repülőtér": olyan repülőtér, ahol a nap, a hét vagy az év egyes időszakaiban fennáll az olyan torlódás lehetősége, amely a légifuvarozók közötti önkéntes együttműködéssel kezelhető, és ahová menetrend-egyeztetőt neveztek ki annak érdekében, hogy összehangolja az adott repülőtéren szolgáltatásokat üzemeltető vagy üzemeltetni szándékozó légifuvarozók működését;
j) "egy repülőtér vezetése": az a szerv, amely - egyéb tevékenységekhez kapcsoltan vagy más módon - a nemzeti jogszabályok vagy szabályzatok alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren vagy repülőtérrendszeren belül található különféle üzemeltetők tevékenységeit;
k) "résidő-sorozat": legalább öt olyan résidő, amelyet ugyanazon menetrendi időszakra vonatkozóan rendszeresen a hét ugyanazon napjának ugyanazon időpontjára kérnek, és ezek kiosztása ilyen módon, vagy, ha ez nem lehetséges, hozzávetőlegesen ugyanazon időpontra történik;
l) "üzleti repülés": az általános célú repülés azon ágazata, amelynek esetében vállalkozások légi járműveket működtetnek vagy használnak utasok vagy áruk szállítására üzletvitelük elősegítése céljából, amennyiben a légi jármű repülésének célja általában nem minősül a nagyközönség által igénybe vehetőnek, és a légi jármű vezetését olyan személyek látják el, akik legalább érvényes kereskedelmi pilótaengedéllyel rendelkeznek, műszerrepülő jogosítással;
m) "koordinációs paraméterek": egy repülőtér résidőkiosztásra rendelkezésre álló összes kapacitásának működési kifejezésekkel történő megállapítása az egyes koordinációs időszakok folyamán, amely tükrözi a repülőtér infrastruktúrájának és különböző alrendszereinek teljesítményére hatást gyakorló valamennyi műszaki, működési és környezeti tényezőt."
3. A 3. cikk a következőképpen módosul:
a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"(1) a) Egy tagállam nem köteles bármilyen repülőteret menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérré minősíteni, csak e rendelet rendelkezéseinek az alkalmazásában.
b) Egy tagállam kizárólag a (3) bekezdés rendelkezései szerint minősíthet repülőteret koordinált repülőtérré."
b) A (2) bekezdésben a "koordinált repülőtér" kifejezés helyébe a "menetrend-egyeztetett repülőtér" kifejezés lép.
c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
"(3) A felelős tagállam gondoskodik arról, hogy alapos kapacitáselemzést végezzen egy ki nem jelölt státusú repülőtéren vagy egy menetrend-egyeztetett repülőtéren az adott repülőtér vezetése vagy bármely egyéb illetékes szerv, amikor e tagállam ezt szükségesnek találja vagy az alábbiakat követő hat hónapon belül:
i. egy repülőtér műveleteinek több mint felét képviselő légifuvarozóknak vagy a repülőtér vezetésének az írásbeli kérelmére, ha bármelyikük véleménye szerint a repülőtér kapacitása bizonyos időszakokra vonatkozóan elégtelen a tényleges vagy tervezett műveletekhez; vagy
ii. a Bizottság kérésére, különösen, ha egy repülőtér ténylegesen csak azon légifuvarozók számára elérhető, amelyek résidőkiosztással rendelkeznek, vagy ha a kérdéses repülőtéren komoly nehézségeket okoz a le- és felszállások légifuvarozók és különösen új belépők számára történő biztosítása.
A szokásosan elfogadott módszereken alapuló ezen elemzés meghatározza az esetleges kapacitáshiányokat, figyelembe véve a kérdéses repülőtéren meglévő környezeti korlátokat. Az elemzés mérlegeli e hiányok új vagy módosított infrastruktúrával, illetve működési vagy bármely más jellegű változtatással történő kiküszöbölésének a lehetőségeit, továbbá a problémák megoldására tervezett időkeretet. Ezt az elemzést frissítik, ha az (5) bekezdésre hivatkoznak, vagy ha a repülőtéren olyan változások történnek, amelyek jelentősen befolyásolják annak kapacitását és használatát. Mind az elemzést, mind pedig annak módszerét az elemzést kérő felek, illetve - külön kérésre - az egyéb érdekelt felek rendelkezésére bocsátják. Ugyanekkor az elemzést a Bizottság számára is elküldik."
d) A (4) bekezdés helyébe a következő bekezdések lépnek:
"(4) Az elemzés alapján a tagállam konzultációt folytat a repülőtér kapacitási helyzetéről a repülőtér vezetésével, a repülőteret rendszeresen használó légifuvarozókkal, érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőteret rendszeresen használó általános célú repülés képviselőivel és a légiforgalmi irányításért felelős hatóságokkal.
(5) Ha egy vagy több menetrendi időszak tekintetében kapacitásproblémák merülnek fel, a tagállam gondoskodik arról, hogy a repülőteret az adott időszakokra koordináltnak csak akkor jelöljék ki, ha:
a) a hiány olyan súlyos jellegű, hogy a repülőtéren nem kerülhetők el a jelentős késések és
b) e problémák rövid távú megoldására nincs lehetőség.
(6) Az (5) bekezdéstől eltérve, a tagállamok kivételes körülmények között az érintett repülőtereket az érintett időszakra koordináltnak jelölhetik ki."
e) A jelenlegi (5) bekezdés számozása (7) bekezdésre változik, és a "teljesen koordinált repülőtér" kifejezés helyébe a "koordinált repülőtér" kifejezés lép.
4. A 4. cikk a következőképpen módosul:
a) A cím helyébe a következő szöveg lép: "A menetrend-egyeztető és a koordinátor".
b) Az (1)-(6) bekezdés helyébe a következő bekezdések lépnek:
"(1) A menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam feladata, hogy megfelelő képesítéssel rendelkező természetes vagy jogi személyt nevezzen ki menetrend-egyeztetői vagy repülőtéri koordinátori beosztásba, a repülőteret rendszeresen igénybe vevő légifuvarozókkal, az érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőtér vezetésével és a koordinációs bizottsággal - ha van ilyen bizottság - folytatott konzultációt követően. Ugyanaz a menetrend-egyeztető vagy koordinátor egyszerre több repülőtérre is kinevezhető.
(2) Egy menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam biztosítja, hogy
a) a menetrend-egyeztetett repülőtéren a menetrend-egyeztető az e rendeletben meghatározott feladatait független, semleges, megkülönböztetésmentes és átlátható módon végezze;
b) a koordinált repülőtéren a koordinátor független legyen, oly módon, hogy a koordinátort funkcionálisan elkülöníti valamennyi érdekelt féltől. A koordinátorok tevékenységét finanszírozó rendszernek biztosítania kell a koordinátorok független jogállását;
c) a koordinátor e rendeletnek megfelelően semlegesen, megkülönböztetésmentesen és átláthatóan tevékenykedjen.
(3) A menetrend-egyeztetőnek és a koordinátornak részt kell vennie a légifuvarozók menetrenddel foglalkozó és a közösségi jog által engedélyezett nemzetközi értekezletein.
(4) A menetrend-egyeztető tanácsot ad a légifuvarozóknak, és alternatív érkezési és/vagy indulási időpontokat ajánl, ha fennáll a torlódás kialakulásának veszélye.
(5) A koordinátor egyedüli személyként felelős a résidők kiosztásáért. A résidőket e rendelet rendelkezéseinek megfelelően osztja ki, és gondoskodik arról, hogy sürgős esetben a résidők munkaidőn kívül is kioszthatók legyenek.
(6) A menetrend-egyeztető ellenőrzi, hogy a légifuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a részükre ajánlott menetrendekkel. A koordinátor ellenőrzi, hogy a légifuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a részükre kiosztott résidőkkel. E megfelelőségi ellenőrzéseket a repülőtér irányító szervével és a légiforgalmi irányító hatóságokkal együttműködve végzik, és figyelembe veszik az érintett repülőtérre vonatkozó idő- és egyéb lényeges paramétereket. A koordinátor, kérésre, az érintett tagállamok és a Bizottság részére éves jelentést nyújt be a tevékenységéről, amely kitér különösen a 8a. és a 14. cikk alkalmazására, továbbá a 8. és a 10. cikk alkalmazásával kapcsolatban a koordinációs bizottsághoz benyújtott panaszokra és az azok megoldására tett lépésekre.
(7) Valamennyi menetrend-egyeztető és koordinátor köteles együttműködni a menetrendekben található ellentmondások kiszűrése érdekében."
c) A jelenlegi (7) bekezdés számozása (8) bekezdésre változik, és a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:
"A koordinátor kérésre, ésszerű időn belül térítésmentesen az érintett felek, különösen a koordinációs bizottság tagjai vagy megfigyelői rendelkezésére bocsátja felülvizsgálat céljából akár írásos formában, akár pedig egyéb, könnyen elérhető formában a következő tájékoztatásokat:"
d) A jelenlegi (8) bekezdés számozása (9) bekezdésre változik, és helyébe a következő rendelkezés lép:
"(9) A (8) bekezdésben említett tájékoztatást legkésőbb a megfelelő, menetrenddel foglalkozó konferenciák időpontjában, valamint adott esetben ezek ideje alatt és ezeket követően rendelkezésre kell bocsátani. Kérésre a koordinátor e tájékoztatást összegzett formában szolgáltatja. Az ilyen összegzett tájékoztatás nyújtásáért költségarányos díj kérhető."
e) A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
"(10) Ha rendelkezésre állnak vonatkozó és általánosan elfogadott menetrend-tájékoztatási szabványok, a menetrend-egyeztető, a koordinátor és a légifuvarozók alkalmazzák ezeket, feltéve, hogy azok megfelelnek a közösségi jognak."
5. Az 5-9. cikk helyébe a következő cikkek lépnek:
"5. cikk
Koordinációs bizottság
(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a koordinált repülőtéren koordinációs bizottságot hozzanak létre. Ugyanaz a koordinációs bizottság egyszerre több repülőtérhez is kijelölhető. Az e bizottságbeli tagságnak nyitottnak kell lennie legalább a kérdéses repülőtere(ke)t rendszeresen használó légifuvarozók és érdekképviseleti szervezeteik, az érintett repülőtér irányító szerve, a megfelelő légiforgalmi irányításért felelős hatóságok és a repülőteret rendszeresen használó általános légi forgalom képviselői számára.
A koordinációs bizottság feladata:
a) javaslattétel és tanácsadás a koordinátor és/vagy a tagállam részére a következők tekintetében:
- a 3. cikknek megfelelően meghatározott repülőtéri kapacitás növelésének vagy kihasználtsága javításának lehetőségei,
- a 6. cikknek megfelelően meghatározandó koordinációs paraméterek,
- a kiosztott résidők felhasználását figyelemmel kísérő módszerek,
- a résidőkiosztásra vonatkozó helyi iránymutatás vagy a kiosztott résidők felhasználásának figyelemmel kísérésére vonatkozó iránymutatás, figyelembe véve többek között az esetleges környezeti szempontokat, a 8. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint,
- a kérdéses repülőtér forgalmi feltételeinek javítása,
- az új belépők komoly problémái, a 10. cikk (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően,
- a repülőtér kapacitásával kapcsolatos valamennyi kérdés;
b) közvetítés az összes érintett fél között a résidőkiosztásra vonatkozó panaszok tekintetében, a 11. cikkben meghatározottak szerint.
(2) A tagállam képviselőit és a koordinátort megfigyelőként meg kell hívni a koordinációs bizottság üléseire.
(3) A koordinációs bizottság megalkotja írott eljárási szabályzatát, amely többek között a részvételre, a választásokra, a gyűlések gyakoriságára és a használt nyelv(ek)re vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. A koordinációs bizottság bármely tagja javaslatot tehet helyi iránymutatásra a 8. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint. A koordinátor kérésére a koordinációs bizottság megvitatja a résidőkiosztásra vonatkozóan, valamint a kiosztott résidők felhasználásának ellenőrzésére vonatkozóan javasolt helyi iránymutatást. A koordinációs bizottság ülésein folytatott tanácskozásokról jelentést nyújtanak be az érintett tagállamhoz, jelezve a bizottságon belül kifejtett álláspontokat.
6. cikk
Koordinációs paraméterek
(1) Egy koordinált repülőtéren az illetékes tagállam gondoskodik a résidőkiosztási paraméterek évente kétszeri meghatározásáról, figyelembe véve az összes vonatkozó műszaki, működési és környezeti korlátot, valamint ezek esetleges változásait.
A fenti feladatot a légiforgalom összehangolási lehetőségeinek objektív elemzésével kell végezni, figyelembe véve a repülőtér forgalmának különféle típusait, a koordinációs időszak alatt valószínűsíthetően felmerülő légtérbeli torlódást és a kapacitási helyzetet.
A paraméterekről a repülőtéri koordinátort kellő időben tájékoztatni kell, mielőtt sor kerül az előzetes résidőkiosztásra a menetrend-egyeztető konferenciákon.
(2) Az (1) bekezdésben említett gyakorlat érdekében, amennyiben a tagállam nem teszi meg, a koordinátor határozza meg a vonatkozó koordinációs időintervallumokat a koordinációs bizottsággal folytatott konzultációt követően, a megállapított kapacitásnak megfelelően.
(3) A paraméterek meghatározását és a használt módszertant, valamint ezek bármely változtatását a koordinációs bizottság részletesen megvitatja, a kapacitás és a kiosztható résidők számának növelése céljából, mielőtt végleges döntés születne a résidőkiosztás paramétereiről. Az érdekelt felek kérésére minden dokumentumot azok rendelkezésére bocsátanak.
7. cikk
Tájékoztatás a menetrend-egyeztetők és koordinátorok részére
(1) A menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtéren üzemelő vagy üzemelni szándékozó légifuvarozók kötelesek a menetrend-egyeztető, illetve a koordinátor részére az általuk kért valamennyi lényeges tájékoztatást megadni. Minden lényeges tájékoztatást a menetrend-egyeztető vagy a koordinátor által meghatározott formátumban és határidőn belül kell szolgáltatni. A légifuvarozónak résidőkiosztás kérelmezésekor különösen arról kell tájékoztatnia a koordinátort, hogy előnyös lenne-e számára a 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő jogállása, az igényelt résidők tekintetében.
Minden egyéb, kijelölt jogállással nem rendelkező repülőtér esetében a repülőtér irányító szerve a koordinátor kérésére minden, a légifuvarozók tervezett szolgáltatásaira vonatkozó, birtokában lévő információt megad.
(2) Ha egy légifuvarozó elmulasztja az (1) bekezdésben említett információk szolgáltatását - kivéve, ha enyhítő körülmények fennállását igazolja hitelt érdemlően -, illetve hamis vagy félrevezető tájékoztatást ad, a koordinátor figyelmen kívül hagyja a hiányzó, hamis vagy félrevezető tájékoztatással érintett légifuvarozó által benyújtott résidőkérelmet, illetve -kérelmeket. A koordinátor az adott légifuvarozó számára lehetőséget ad arra, hogy észrevételt tegyen.
(3) A menetrend-egyeztető vagy a koordinátor, a repülőtér irányító szerve és a légi irányítási hatóságok kicserélik a feladataik ellátásához szükséges információikat, ideértve a repülési adatokat és a résidőket.
8. cikk
A résidőkiosztási eljárás
(1) A résidőalapból résidő-sorozatokat osztanak ki a kérelmező légifuvarozók számára, engedélyezve azt, hogy a repülőtér infrastruktúráját le- és felszállás céljára használják a kérelemmel érintett menetrendi időszakban, amelynek lejártával a résidő-sorozatokat vissza kell szolgáltatni a 10. cikk rendelkezéseinek megfelelően létrehozott résidőalapba.
(2) A 7., a 8a., a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése és a 14. cikk sérelme nélkül, e cikk (1) bekezdését nem kell alkalmazni, ha a következő feltételek teljesülnek:
- egy résidő-sorozatot egy légifuvarozó menetrendszerű és programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetésére használ, és
- e légifuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolni tudja, hogy a koordinátor által engedélyezett kérdéses résidő-sorozatot legalább az esetek 80 %-ában felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a szóban forgó résidőket kiosztották.
Ilyen esetben e résidő-sorozat feljogosítja az érintett légifuvarozót ugyanezen résidő-sorozatra a következő azonos menetrendi időszakban, ha ezt az adott légifuvarozó a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül kéri.
(3) A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, abban az esetben, ha nem elégíthető ki valamennyi résidőkérelem az érintett légifuvarozók megelégedésére, előnyben kell részesíteni a kereskedelmi légiközlekedési szolgáltatásokat és különösen a menetrendszerű, valamint programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatásokat. Azonos szolgáltatási kategórián belüli versengő kérelmek esetében előnyben kell részesíteni az egész éven át működő szolgáltatásokat.
(4) A résidő-sorozatok módosítása azt megelőzően, hogy a 10. cikkben említett résidőalapból a fennmaradó résidőket a kérelmező légifuvarozók számára kiosztanák, csak üzemelési okokból fogadható el, illetve akkor, ha így a kérelmező légifuvarozók résidő-időbeosztása javulna az eredetileg kért időbeosztásokhoz képest. Ez csak a koordinátor kifejezett jóváhagyását követően lép hatályba.
(5) A koordinátor figyelembe veszi a légiközlekedési ágazat által az egész világra vagy a Közösségre kiterjedően létrehozott további szabályokat és iránymutatásokat is, valamint azon helyi iránymutatásokat, amelyeket a koordinációs bizottság javasol és a tagállam vagy bármely más, a kérdéses repülőtérért felelős illetékes szerv jóváhagy, feltéve, hogy e szabályok és iránymutatások nem sértik a koordinátor független jogállását, megfelelnek a közösségi jognak és céljuk a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználása. E szabályokról a szóban forgó tagállam tájékoztatja a Bizottságot.
(6) Ha egy kért résidő nem teljesíthető, a koordinátor tájékoztatja ennek okairól a kérelmező légifuvarozót, és megjelöli a legközelebbi szabad alternatív résidőt.
(7) A koordinátor a menetrendi időszakra vonatkozó tervezett résidőkiosztáson túl törekszik az utolsó pillanatban beérkező egyedi résidőkérelmek bármely típusú repülési szolgáltatás számára történő teljesítésére, ideértve az általános célú repülési szolgáltatást is. E célra felhasználhatók a kérelmező légifuvarozók közötti felosztást követően a 10. cikkben említett résidőalapban maradó résidők és az utolsó pillanatban rendelkezésre álló résidők.
8a. cikk
A résidők mobilitása
(1) A résidők:
a) áthelyezhetők egy légifuvarozó által egy adott útvonalról vagy szolgáltatási típusról az ugyanazon légifuvarozó által működtetett másik útvonalra vagy szolgáltatási típusra;
b) átruházhatók:
i. anya- és leányvállalatok között, valamint ugyanazon anyavállalat leányvállalatai között;
ii. egy légifuvarozó tőkéjében való többségi részesedés megszerzésének részeként;
iii. teljes vagy részleges felvásárlás esetén, amennyiben a résidők közvetlenül felvásárolt légifuvarozóhoz kapcsolódnak;
c) egy az egyben elcserélhetők a légifuvarozók között.
(2) Az (1) bekezdésben említett átruházásokról vagy cserékről értesíteni kell a koordinátort, és azok csak a koordinátor kifejezett megerősítésével lépnek hatályba. A koordinátor megtagadja az átruházások vagy cserék megerősítését, ha azok nincsenek összhangban e rendelet követelményeivel, és ha a koordinátornak kétségei maradnak abban a tekintetben, hogy:
a) a repülőtéri üzemelés nem szenved-e sérelmet, figyelembe véve valamennyi műszaki, működési és környezeti korlátot;
b) tiszteletben tartják-e a 9. cikknek megfelelően elrendelt korlátozásokat;
c) a résidők átruházása nem tartozik-e a (3) bekezdés hatálya alá.
(3) a) A 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át e cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint, kivéve egy csődbe ment vállalkozás tevékenységeinek jogszerűen engedélyezett átvétele esetén.
b) A 2. cikk b) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át egy másik útvonalra e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint, kivéve, ha az új belépőt az új útvonalon ugyanolyan elsőbbség illeti meg, mint az eredeti útvonalon.
c) A 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem cserélhetők el e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint, kivéve annak érdekében, hogy javítsák e szolgáltatások résidő-időbeosztását az eredetileg kérelmezett időbeosztásokhoz képest.
8b. cikk
Kompenzációs igények kizárása
A 8. cikk (2) bekezdésében említett résidő-sorozathoz való jog nem jelent jogalapot kompenzációs igény benyújtására annak bármely olyan behatárolásával, korlátozásával vagy megszüntetésével kapcsolatban, amelyet a közösségi jog alapján írnak elő, különös tekintettel a Szerződés légiközlekedési szabályainak alkalmazására. E rendelet nem érinti a hatóságok azon jogkörét, hogy előírják a résidők légifuvarozók közötti átruházását, és hogy irányítsák azok felosztását a versenyre vonatkozó nemzeti jogszabályok, a Szerződés 81. vagy 82. cikke, illetve a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet [7] alapján. Ezen átruházások csak pénzbeli ellenszolgáltatás nélkül történhetnek.
9. cikk
Közszolgáltatási kötelezettségek
(1) Ha a 2408/92/EGK rendelet 4. cikkének megfelelően közszolgáltatási kötelezettségeket írtak elő egy útvonalra vonatkozóan, egy tagállam egy koordinált repülőtéren fenntarthatja az adott útvonalon tervezett működéshez szükséges résidőket. Ha nem használják az érintett útvonalra vonatkozóan fenntartott résidőket, azokat bármely egyéb olyan légifuvarozó rendelkezésére kell bocsátani, amely érdeklődést mutat az útvonal közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően történő üzemeltetése iránt, a (2) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel. Ha más fuvarozó nem mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, és az érintett tagállam nem tesz ajánlati felhívást a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján, akkor a résidőket vagy fenntartják egy másik, közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó útvonal számára, vagy pedig visszajuttatják a résidőalapba.
(2) A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d)-g) pontjában és 4. cikke (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott pályázati eljárást alkalmazzák a fenti (1) bekezdésben említett résidők használata tekintetében, ha egynél több olyan közösségi légifuvarozó mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, amely nem tudott résidőket szerezni a koordinátortól a kért időpontot megelőző vagy követő egy órán belül."
6. A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"10. cikk
Résidőalap
(1) A koordinátor résidőalapot hoz létre, amely tartalmazza mindazon résidőket, amelyeket nem osztottak ki a 8. cikk (2) és (4) bekezdése alapján. A 3. cikk (3) bekezdése alapján meghatározott valamennyi új résidőkapacitást az alapba kell helyezni.
(2) Egy légifuvarozó számára egy menetrendszerű vagy programozott nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatás működtetésére kiosztott résidő-sorozat nem jogosítja fel e légifuvarozót ugyanezen résidő-sorozatra a következő azonos menetrendi időszakban, ha a légifuvarozó nem tudja a koordinátor számára kielégítő módon igazolni azt, hogy ezeket a koordinátor által engedélyezett résidő-sorozatokat az adott légifuvarozó azon menetrendi időszak legalább 80 %-ában felhasználta, amelyre a szóban forgó résidőket kiosztották.
(3) A kihasználtság kiszámításakor nem kell figyelembe venni azon résidőket, amelyeket egy légifuvarozó részére január 31. előtt a következő nyári időszakra, vagy augusztus 31. előtt a következő téli időszakra osztottak ki, de amelyeket a fenti időpontok előtt újbóli kiosztás céljából visszaadtak a koordinátornak.
(4) Ha a résidő-sorozat 80 %-os kihasználtsága nem bizonyítható, az adott készletet alkotó valamennyi résidő visszakerül a résidőalapba, hacsak a ki nem használtságot nem lehet a következő indokok valamelyikével bizonyítani:
a) a légifuvarozó rendelkezési körén kívül álló, előre nem látható és elkerülhetetlen körülmények, amelyek következménye:
- a kérdéses légiközlekedési szolgáltatáshoz használt légijárműtípusra elrendelt felszállási tilalom,
- egy repülőtér vagy egy légtér lezárása,
- súlyos működési zavar az érintett repülőtereken, ideértve azon résidő-sorozatokat is más közösségi repülőtereken, amelyek az e zavarok által érintett útvonalakkal összefüggenek, az adott menetrendi időszak jelentős része során;
b) a légiközlekedési szolgáltatások megszakítása olyan cselekmény következtében, amelynek célja az, hogy e szolgáltatásokra hatást gyakoroljon, és gyakorlatilag és/vagy műszakilag lehetetlenné teszi a légifuvarozó számára a terv szerinti működtetést;
c) a közösségi légifuvarozó komoly pénzügyi kára, amelynek következményeképpen az engedélyező hatóságok ideiglenes engedélyt adtak a légifuvarozó pénzügyi átszervezéséig, a 2407/92/EGK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésének megfelelően;
d) bírósági eljárás indult a 9. cikk alkalmazása tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették.
(5) Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja a (4) bekezdésnek az e rendelet alkalmazási körébe tartozó repülőtéri koordinátor által történő alkalmazását.
A Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, a kérés kézhezvételétől számított két hónapon belül határoz.
(6) E rendelet 8 cikke (2) bekezdésének és a 2408/92/EGK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, a résidőalapba helyezett résidőket a kérelmező légifuvarozók között osztják el. E résidők 50 %-át először az új belépők számára osztják ki, kivéve, ha az új belépők kérelmei nem érik el az 50 %-ot. A koordinátor méltányosan bírálja el az új belépők és az egyéb fuvarozók kérelmeit, összhangban az egyes menetrendi napok koordinációs időszakaival.
Az új belépők kérelmei közül előnyben kell részesíteni azokat a légifuvarozókat, amelyek mind a 2. cikk b) pontjának i. és ii. alpontja, mind pedig a 2. cikk b) pontjának i. és iii. alpontja alapján új belépői státussal bírnak.
(7) Azon új belépő, amely részére a kérelmezett időpontot megelőző vagy követő egy órán belül ajánlottak fel résidő-sorozatot, de az ezt az ajánlatot nem fogadta el, az adott menetrendi időszak tekintetében elveszíti új belépői státusát.
(8) Légifuvarozók csoportja által üzemeltetett szolgáltatások esetében csak a résztvevő légifuvarozók egyike kérelmezheti a szükséges résidőket. Az ilyen szolgáltatást üzemeltető légifuvarozónak kell felelősséget vállalnia azért, hogy betartja a 8. cikk (2) bekezdésében említett időrendi elsőbbség fenntartására vonatkozó üzemeltetési követelményeket.
Egy adott légifuvarozó részére kiosztott résidőket felhasználhat a közös üzemeltetésben részt vevő egy vagy több másik légifuvarozó, feltéve, hogy koordinációs és ellenőrzési célból fennmarad az osztott légi járaton azon légifuvarozó azonosító kódja, amelynek a résidőket kiosztották. Ezen üzemeltetés befejezése esetén az így használt résidők annál a légifuvarozónál maradnak, amely részére azokat eredetileg kiosztották. A közös üzemeltetésben részt vevő légifuvarozók tájékoztatják a koordinátorokat ezen üzemeltetés részleteiről annak megkezdése előtt.
(9) Ha továbbra is komoly problémák állnak fenn az új belépők számára, a tagállam gondoskodik a repülőtéri koordinációs bizottság ülésének összehívásáról. Az ülés célja a helyzet orvoslása lehetőségeinek vizsgálata. Erre az ülésre meghívják a Bizottságot."
7. A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"11. cikk
Panaszok és fellebbezési jog
(1) A nemzeti jogszabályok szerinti jogorvoslati jog sérelme nélkül, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8., a 8a., a 10. cikk, a 14. cikk (1)-(4) és (6) bekezdése alkalmazására vonatkozó panaszokat a koordinációs bizottsághoz kell benyújtani. A bizottság a panasz benyújtásától számított egy hónapon belül megtárgyalja az ügyet, és lehetőség szerint javaslatokat tesz a koordinátornak a probléma megoldásának céljából. Ha a panasz nem orvosolható, az illetékes tagállam további két hónapon belül gondoskodhat légifuvarozói vagy repülőtéri érdekképviseleti szerv vagy egyéb harmadik fél révén történő közvetítésről.
(2) A tagállamok a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy védelmet nyújtsanak a koordinátorok számára az e rendelet szerinti tevékenységükkel összefüggő kártérítési igények tekintetében, kivéve súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelességszegés esetén."
8. A 12. cikkben a cím és az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
(1) Minden olyan esetben, amikor felmerül, hogy repülőterei résidői kiosztása és használata tekintetében egy harmadik ország:
a) nem biztosít a közösségi légifuvarozók számára olyan bánásmódot, amely összehasonlítható az e rendelet által az adott ország légifuvarozói számára biztosítottal, vagy
b) nem biztosítja ténylegesen a közösségi légifuvarozók számára a nemzeti bánásmódot, vagy
c) az egyéb harmadik országokból származó légifuvarozókat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint a közösségi légifuvarozókat,
a Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy határozhat, hogy a tagállam vagy tagállamok intézkedéseket hoznak - ideértve e rendelet alkalmazásának részleges vagy teljes felfüggesztését - az adott harmadik ország légifuvarozója vagy légifuvarozói tekintetében, annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország által alkalmazott megkülönböztető bánásmódot orvosolják."
9. A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"13. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat [8] 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikkének rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.
(3) A Bizottság az e rendelet alkalmazására vonatkozó bármely egyéb kérdésben konzultálhat a bizottsággal.
(4) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
14. cikk
Végrehajtás
(1) Az illetékes légiforgalmi szolgáltatási hatóságok elutasíthatják egy légifuvarozó repülési tervét, ha a légifuvarozó anélkül kíván leszállni vagy felszállni egy koordinált repülőtéren azon időszakban, amikor az koordináltnak minősül, hogy rendelkezne a koordinátor által kiosztott résidővel.
(2) A koordinátor a következő nyári időszak tekintetében január 31-én, a következő téli időszak tekintetében pedig augusztus 31-én visszavonja az alapítás alatt lévő légifuvarozó részére ideiglenesen kiosztott résidő-sorozatot, és visszahelyezi azt a résidőalapba, ha a vállalkozás abban az időpontban még nem rendelkezik működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okmánnyal, illetve az illetékes engedélyező hatóság nem valószínűsíti, hogy az adott menetrendi időszak kezdete előtt kibocsátják a működési engedélyt vagy az azzal egyenértékű okmányt.
(3) A koordinátor visszavonja és visszahelyezi a résidőalapba a légifuvarozó azon résidő-sorozatát, amelyet a 8a. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti csere útján szerzett, ha a résidőket nem rendeltetésszerűen használják fel.
(4) Azon légifuvarozók, amelyek ismételten és szándékosan olyan időpontban üzemeltetnek légiközlekedési szolgáltatásokat, amely jelentősen eltér a résidő-sorozat részeként kiosztott résidőtől, vagy a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják, és így sértik a repülőtér működését vagy a légi forgalmat, elveszítik a 8. cikk (2) bekezdésében említett státusukat. A koordinátor, miután meghallgatta, és egyszeri figyelmeztetésben részesítette az érintett légifuvarozót, úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légifuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.
(5) A tagállamok gondoskodnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról vagy azokkal egyenértékű intézkedésekről azon esetekre, amikor a légiközlekedési szolgáltatásokat ismételten és szándékosan a kiosztott résidőktől jelentősen eltérő időpontokban üzemeltetik, vagy a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják fel, és ezek sértik a repülőtér működését vagy a légi forgalmat.
(6) a) A 10. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy légifuvarozó nem tudja elérni a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott 80 %-os kihasználtsági mutatót, a koordinátor, miután meghallgatta az érintett légifuvarozót, úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légifuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.
b) A 10. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, ha a résidő-sorozat érvényességi időtartama 20 %-ának megfelelő időtartam elteltével az adott résidő-sorozatból nem használtak fel egy résidőt sem, a koordinátor, miután meghallgatta az érintett légifuvarozót, a menetrendi időszak hátralevő részére a kérdéses résidő-sorozatot a résidőalapba helyezi."
10. A rendelet a következő cikkel egészül ki:
"14a. cikk
Jelentés és együttműködés
(1) A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, legkésőbb a hatálybalépésétől számított három év múlva. A jelentés különösen a 8., a 8a. és a 10. cikk alkalmazására tér ki.
(2) A tagállamok és a Bizottság együttműködnek e rendelet alkalmazása során, különösen az (1) bekezdésben említett jelentéshez szükséges információgyűjtés tekintetében."
2. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése után három hónappal lép hatályba.
(2) A 95/93/EGK rendelet 11. cikkének (2) bekezdését és 14. cikkének (5) bekezdését 2005. július 30-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2004. április 21-én.