KOMMISSIONENS FORORDNING (Euratom) Nr. 302/2005
af 8. februar 2005
om anvendelse af sikkerhedskontrol inden for Euratom
INDHOLDSFORTEGNELSE
Kommissionens forordning (Euratom) nr. 302/2005 om anvendelse af sikkerhedskontrol inden for Euratom
Kapitel I
Anvendelsesområde og definitioner
Kapitel II
Grundlæggende tekniske data og særlige kontrolbestemmelser
Kapitel III
Regnskab over nukleart materiale
Kapitel IV
Overførsler mellem lande
Kapitel V
Særlige bestemmelser
Kapitel VI
Særlige bestemmelser, der finder anvendelse i områder tilhørende medlemsstater med kernevåben
Kapitel VII
Afsluttende bestemmelser
BILAG I
SPØRGESKEMA VEDRØRENDE ANMELDELSEN AF GRUNDLÆGGENDE TEKNISKE DATA FOR ANLÆGGENE
I-A
REAKTORER
I-B
KRITISKE ANLÆG OG NULENERGIANLÆG
I-C
OMDANNELSES-, FABRIKATIONS- OG OPARBEJDNINGSANLÆG
I-D
OPLAGRINGSANLÆG
I-E
ANLÆG TIL ISOTOPSEPARATION
I-F
ANLÆG, SOM BRUGER NUKLEART MATERIALE I MÆNGDER, SOM OVERSTIGER ET EFFEKTIVT KILOGRAM
I-G
ANLÆG MED CATCH ALL-MBA'ER, ((CAM) (OPSAMLINGSMATERIALEBALANCEOMRÅDER)) I KANDIDATLANDENE
I-H
ANLÆG TIL BEHANDLING OG OPLAGRING AF AFFALD
I-J
ANDRE ANLÆG
BILAG II
GENEREL BESKRIVELSE AF ANLÆGSOMRÅDET
BILAG III
BEHOLDNINGSÆNDRINGSRAPPORT (ICR)
BILAG IV
MATERIALEBALANCERAPPORT (MBR)
BILAG V
OPGØRELSE OVER FAKTISK BEHOLDNING (PIL)
BILAG VI
FORUDANMELDELSE AF EKSPORT/AFSENDELSE AF NUKLEART MATERIALE
BILAG VII
FORUDANMELDELSE AF IMPORT/MODTAGELSE AF NUKLEART MATERIALE
BILAG VIII
ANMELDELSE OM EKSPORT/AFSENDELSE AF MALME
BILAG IX
ANMODNING FRA ET ANLÆG OM DISPENSATION FRA BESTEMMELSERNE OM FORMEN OG HYPPIGHEDEN AF RAPPORTER
BILAG X
ÅRSRAPPORT ELLER EKSPORTRAPPORT FOR NUKLEART MATERIALE MED DISPENSATION
BILAG XI
ARBEJDSPROGRAM
BILAG XII
FORUDANMELDELSE OM YDERLIGERE AFFALDSBEHANDLING
BILAG XIII
ÅRSRAPPORT OM EKSPORT/AFSENDELSE AF KONDITIONERET AFFALD
BILAG XIV
ÅRSRAPPORT OM IMPORT/MODTAGELSE AF KONDITIONERET AFFALD
BILAG XV
ÅRSRAPPORT OM ÆNDRINGER AF PLACERINGEN AF KONDITIONERET AFFALD
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 77, 78, 79 og 81,
under henvisning til Rådets godkendelse, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionens forordning (Euratom) nr. 3227/76 af 19. oktober 1976 om anvendelse af bestemmelserne vedrørende sikkerhedskontrol inden for Euratom (1) indeholder bestemmelser om arten og rækkevidden af kravene i traktatens artikel 78 og 79.
(2)
Under hensyn til stigningen i mængden af nukleart materiale, der fremstilles, benyttes, transporteres og genanvendes inden for Fællesskabet, til udviklingen af handelen med dette materiale og til de efterfølgende udvidelser af Den Europæiske Union er det påkrævet at garantere sikkerhedskontrollens effektivitet. Arten og rækkevidden af kravene i traktatens artikel 79 og i forordning (Euratom) nr. 3227/76 bør derfor ajourføres på baggrund af udviklingen, navnlig inden for nuklear- og informationsteknologi.
(3)
Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Europæiske Atomenergifællesskab har indgået overenskomst 78/164/Euratom (2) med Den Internationale Atomenergiorganisation til gennemførelse af artikel III, stk. 1 og 4, i traktaten om ikke-spredning af kernevåben. Overenskomst 78/164/Euratom trådte i kraft den 21. februar 1977 og blev suppleret med tillægsprotokol 1999/188/Euratom (3), som trådte i kraft den 30. april 2004.
(4)
Overenskomst 78/164/Euratom indeholder en særlig forpligtelse, som Fællesskabet har påtaget sig for så vidt angår udøvelsen af kontrol med udgangsmaterialer og specielle fissile materialer på områderne af de de medlemsstater, der ikke besidder kernevåben, og som er parter i traktaten om ikke-spredning af kernevåben.
(5)
Reglerne i overenskomst 78/164/Euratom er resultatet af vidtspændende internationale forhandlinger afholdt i Den Internationale Atomenergiorganisation om anvendelsen af artikel III, stk. 1 og 4, i traktaten om ikke-spredning af kernevåben. Reglerne blev godkendt af organisationens styrelsesråd.
(6)
Fællesskabet, Det Forenede Kongerige og Den Internationale Atomenergiorganisation er parter i en overenskomst om anvendelsen af kontrolforanstaltninger i Det Forenede Kongerige i forbindelse med traktaten om ikke-spredning af kernevåben (4). Overenskomsten trådte i kraft den 14. august 1978 og blev suppleret med en tillægsprotokol, som trådte i kraft den 30. april 2004.
(7)
Fællesskabet, Frankrig og Den Internationale Atomenergiorganisation er parter i en overenskomst om anvendelsen af kontrolforanstaltninger i Den Franske Republik (5). Overenskomsten trådte i kraft den 12. september 1981 og blev suppleret med en tillægsprotokol, som trådte i kraft den 30. april 2004.
(8)
På Frankrigs og Det Forenede Kongeriges områder kan visse anlæg eller anlægsafsnit såvel som visse materialer indgå i produktionsforløb til forsvarets behov. Der bør derfor anvendes særlige kontrolprocedurer med henblik på disse omstændigheder.
(9)
På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det frehævet, at der var behov for at fremme udviklingen af avancerede informationsteknologier og andre telekommunikationsnet samt af nettenes indhold.
(10)
Som følge af tillægsprotokol 1999/188/Euratom bør der påhvile medlemsstaterne en forpligtelse til at tilsende Kommissionen visse oplysninger, herunder generelle beskrivelser af anlægsområder, forudanmeldelser af behandling af affald og rapporter om ændringer af placeringen af visse former for konditioneret affald.
(11)
Retningslinjer, der vedtages for anvendelsen af denne forordning, bør være i fuld overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelser på dette område, navnlig forpligtelserne i medfør af tillægsprotokol 1999/188/Euratom og tillægsprotokollerne til overenskomsten om anvendelsen af kontrolforanstaltninger i Det Forenede Kongerige i forbindelse med traktaten om ikke-spredning af kernevåben og den tilsvarende overenskomst for Frankrig.
(12)
Forskrifterne om sikkerhed, der er knyttet som bilag til Kommissionens forretningsorden (6) ved Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (7) bør finde anvendelse på oplysninger, viden og dokumenter, som parterne kommer i besiddelse af, med forbehold af Rådets forordning (Euratom) nr. 3 af 31. juli 1958 om anvendelse af artikel 24 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (8).
(13)
Af klarhedshensyn bør forordning (Euratom) nr. 3227/76 erstattes af denne forordning -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Anvendelsesområde
Denne forordning finder anvendelse på enhver person eller virksomhed, der etablerer eller driver anlæg til produktion, adskillelse, oparbejdning, oplagring eller anden udnyttelse af udgangsmaterialer eller specielle fissile materialer.
Forordningen finder ikke anvendelse på indehavere af slutprodukter, der udnyttes til ikke-nukleare formål, og i hvilke der indgår nukleare materialer, som i praksis ikke kan genvindes.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
(1)
»Kernevåbenfri medlemsstater«: Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Grækenland, Spanien, Irland, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakiet, Finland, og Sverige
(2)
»medlemsstater med kernevåben«: Frankrig og Det Forenede Kongerige
(3)
»tredjeland«: ethvert land, der ikke er medlem af Det Europæiske Atomenergifællesskab
(4)
»nukleart materiale«: malm, udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale som defineret i traktatens artikel 197
(5)
»affald«: nukleart materiale i koncentrationer eller kemiske former, der af praktiske eller økonomiske årsager anses for ikke at kunne genvindes, og som kan bortskaffes
(6)
»opbevaret affald«: en målt eller på basis af målinger skønnet mængde affald, der er fremkommet ved behandling eller som følge af et driftsuheld, og som er blevet overført til et særligt sted inden for materialebalanceområdet, hvorfra det kan hentes frem
(7)
»konditioneret affald«: en målt eller på basis af målinger skønnet mængde affald, som er blevet konditioneret på en sådan måde (f.eks. i glas, cement, beton eller tjære), at det ikke længere er egnet til nukleare formål.
(8)
»udledning til miljøet«: en målt eller på basis af målinger skønnet mængde affald, som er blevet uigenkaldeligt udledt til miljøet som følge af en planlagt udledning
(9)
»kategorier« (af nukleart materiale): naturligt uran, udarmet uran, uran beriget med uran 235 eller uran 233, thorium eller plutonium samt ethvert andet materiale, som bestemmes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen
(10)
»artikel«: en enhed, der kan identificeres, f.eks. et brændselselement eller en brændselsstav
(11)
»parti«: en mængde nukleart materiale, der ved et kontrolmålepunkt betragtes som en enhed i regnskabsøjemed, og hvis sammensætning og mængde defineres ved et og samme sæt karakteristiske data eller målinger. Det nukleare materiale kan foreligge i løs form eller være indeholdt i et antal artikler
(12)
»data for partiet«: totalvægten af hver kategori nukleart materiale, og i tilfælde af plutonium eller uran i givet fald isotopsammensætningen. Til brug for rapporterne lægges vægten af de forskellige artikler i partiet sammen, før der afrundes til den nærmeste enhed
(13)
»effektivt kilogram«: en særlig enhed, der benyttes ved kontrol af nukleart materiale, og som opnås ved at tage:
a)
for plutonium, vægten i kilogram
b)
for uran med en berigning på 0,01 (1 %) og derover, vægten i kilogram multipliceret med kvadratet på berigningen
c)
for uran med en berigning på under 0,01 (1 %), men over 0,005 (0,5 %), vægten i kilogram multipliceret med 0,0001
og
d)
for udarmet uran med en berigning på 0,005 (0,5 %) eller derunder og for thorium, vægten i kilogram multipliceret med 0,00005
(14)
»materialebalanceområde«: et sådant område, hvor der med henblik på opstilling af materialebalancen:
a)
kan bestemmes mængden af nukleart materialei hver tilgang til og afgang fra hvert materialebalanceområde,
og
b)
kan opgøres den faktiske beholdning af nukleart materiale i hvert materialebalanceområde efter nærmere fastsatte procedurer, når det er nødvendigt
(15)
»kontrolmålepunkt«: et sted, hvor det nukleare materiale forefindes i en sådan form, at det kan måles med henblik på at opgøre materialebevægelsen eller beholdningen, herunder bl.a. tilgangs- og afgangssteder samt opbevaringssteder for nukleart materiale i materialebalanceområderne
(16)
»bogført beholdning« i et materialebalanceområde: den aritmetiske sum af den faktiske beholdning, der senest er opgjort i dette materialebalanceområde, og af alle ændringer i beholdningen, der er indtruffet efter opgørelsen af den faktiske beholdning
(17)
»faktisk beholdning«: summen af alle de målte mængder eller beregnede ansættelser af mængder af nukleart materiale i de partier, der på et givet tidspunkt befinder sig i et materialebalanceområde, opnået efter nærmere fastsatte procedurer
(18)
»afvigelse i beholdningsopgørelsen«: forskellen mellem den faktiske beholdning og den bogførte beholdning
(19)
»afsender/modtager-forskel«: forskellen mellem mængden af nukleart materiale i et parti, der er målt på det modtagende materialebalanceområde, og mængden, der er angivet af det afsendende materialebalanceområde
(20)
»basisdata«: de data, som registreres ved målinger eller justeringer, eller som anvendes for at opnå empiriske relationer, der kan identificere det nukleare materiale og fastsætte data for partiet, herunder vægten af de kemiske forbindelser, konverteringsfaktorer til bestemmelse af grundstofvægten, vægtfylden, grundstofkoncentrationen, isotopindholdet, forholdet mellem volumen- og manometerangivelserne og forholdet mellem det producerede plutonium og den frembragte energi
(21)
»anlægsområde«: et område afgrænset af Fællesskabet og medlemsstaten, som omfatter et eller flere anlæg, herunder nedlukkede anlæg, som fastlagt i deres relevante grundlæggende tekniske data, idet
(a)
anlæg til behandling og oplagring af affald ikke i sig selv er et anlægsområde.
(b)
denne betegnelse i tilfælde af et nedlukket anlæg, hvor der normalt benyttedes udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale i mængder på et effektivt kilogram eller derunder, er begrænset til lokaliteter med hot cells eller lokaliteter, hvor der udførtes aktiviteter i forbindelse med omdannelse, berigning eller fremstilling eller oparbejdning af brændsel.
(c)
»anlægsområde« også omfatter alle installationer, der er anbragt sammen med anlæggene, og som leverer eller udnytter funktioner, heriblandt hot cells, der er nødvendige til behandling af bestrålede materialer, der ikke indeholder nukleart materiale, anlæg til behandling, oplagring og bortskaffelse af affald samt bygninger til de aktiviteter, der er beskrevet i bilag I til tillægsprotokol 1999/188/Euratom, og som er angivet af den pågældende stat
(22)
»repræsentant for anlægsområde«: en person, virksomhed eller enhed, som medlemsstaten har udpeget som ansvarlig for de anmeldelser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2
(23)
»anlæg«: reaktorer, kritiske anlæg, omdannelsesanlæg, fabrikationsanlæg, oparbejdningsanlæg, isotopadskillelsesanlæg, særskilte oplagringsanlæg, anlæg til behandling eller oplagring af affald og alle andre lokaliteter, hvor udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale normalt benyttes
(24)
»dekommissioneret anlæg«: et anlæg, hvor det er godtgjort, at strukturer og udstyr, som er nødvendige for driften, er blevet fjernet eller ubrugeliggjort, så det ikke anvendes til oplagring og ikke længere kan benyttes til håndtering, behandling eller udnyttelse af udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale
(25)
»nedlukket anlæg«: et anlæg, hvor det er godtgjort, at driften er indstillet og det nukleare materiale fjernet, men som ikke er blevet dekommissioneret.
KAPITEL II
GRUNDLÆGGENDE TEKNISKE DATA OG SÆRLIGE KONTROLBESTEMMELSER
Artikel 3
Anmeldelse af de grundlæggende tekniske data
1. Enhver person eller virksomhed, der opretter eller driver et anlæg til produktion, adskillelse, oparbejdning, oplagring eller anden udnyttelse af udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale, skal til Kommissionen foretage anmeldelse af anlæggets grundlæggende tekniske data ved hjælp af det relevante spørgeskema i bilag I.
Ved »udnyttelse« af nukleare materialer forstås i første afsnit bl.a. følgende: elproduktion i reaktorer, forskning i kritiske anlæg eller nulenergianlæg, omdannelse, fabrikation, oparbejdning, oplagring, isotopseparation og malmkoncentration samt behandling og oplagring af affald.
For så vidt angår malmproduktion gælder bestemmelserne i artikel 24 og 25.
2. Hver medlemsstat, der er part i tillægsprotokol 1999/188/Euratom, udpeger en repræsentant for hvert anlægsområde på deres territorium, som sender Kommissionen en anmeldelse med en generel beskrivelse af anlægsområdet ved hjælp af spørgeskemaet i bilag II.
Anmeldelsen skal forelægges inden 120 dage efter ikrafttrædelsen af tillægsprotokol 1999/188/Euratom in den pågældende medlemsstat, og opdateringer skal forelægges inden den 1. april hvert år.
Anmeldelsen skal overholde kravene i artikel 2, litra a), nr. iii), i tillægsprotokol 1999/188/Euratom og udgøre en særskilt anmeldelse i forhold til den anmeldelse, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel.
3. Det påhviler repræsentanten for anlægsområdet at indsamle de relevante oplysninger i god tid og forelægge Kommissionen en generel beskrivelse af anlægsområdet, medens ansvaret for, at anmeldelserne er korrekte og udtømmende, påhviler de personer eller virksomheder, der etablerer eller driver anlægget, og ansvaret for et anlægsområdes bygninger uden nukleart materiale påhviler den pågældende medlemsstat. Anmeldelserne i henhold til stk. 1 og 2 skal så vidt muligt forelægges i elektronisk form, hvis den pågældende person eller virksomhed selv har dem i denne form. Hvis der sendes oplysninger til Kommissionen både elektronisk og på papir, vil papirudgaven blive betragtet som den gyldige.
Artikel 4
Tidsfrister
Anmeldelsen af de grundlæggende tekniske data vedrørende nye anlæg meddeles Kommissionen i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, mindst 200 dage før den dato, hvor den første modtagelse af nukleart materiale skal finde sted.
For nye anlæg med en beholdning eller årlig produktionsmængde af nukleart materiale på mere end et effektivt kilogram skal alle relevante oplysninger om ejer, driftsleder, formål, beliggenhed, type, kapacitet og forventet idriftsættelsesdato meddeles Kommissionen senest 200 dage, før opførelsen påbegyndes.
Ændringer i de grundlæggende tekniske data, for hvilke der ikke kræves forudanmeldelse som anført i de særlige kontrolbestemmelser i artikel 6, meddeles Kommissionen inden 30 dage efter ændringens gennemførelse.
Anlæg i stater, der tiltræder Den Europæiske Union, meddeler deres grundlæggende tekniske data til Kommissionen inden 30 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse i den pågældende stat, medmindre der er tale om anlæg til behandling eller oplagring af affald, hvis grundlæggende tekniske data meddeles Kommissionen inden 120 dage efter forordningens ikrafttrædelse i den pågældende stat.
På spørgeskemaet i bilag I meddeler eksisterende anlæg til behandling eller oplagring af affald deres grundlæggende tekniske data til Kommissionen inden 120 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse.
Eventuelle supplerende oplysninger vedrørende andre eksisterende anlæg, der kræves ifølge spørgeskemaet i bilag I, forelægges inden 120 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse.
Artikel 5
Driftsprogram
For at Kommissionen kan planlægge sit kontrolarbejde, skal de i artikel 3, stk. 1, første afsnit, nævnte personer og virksomheder meddele Kommissionen følgende oplysninger:
a)
årligt: en oversigt over driftsprogrammet på grundlag af bilag XI, som navnlig omfatter foreløbige datoer for opgørelse af den faktiske beholdning
b)
mindst 40 dage inden opgørelsen af den faktiske beholdning påbegyndes: programmet herfor.
Ændringer, der har betydning for oversigten over driftsprogrammet og navnlig opgørelsen af den faktiske beholdning, meddeles straks Kommissionen.
Artikel 6
Særlige kontrolbestemmelser
1. Kommissionen fastsætter på grundlag af de grundlæggende tekniske data, der er meddelt i henhold til artikel 3, stk. 1, og artikel 4, særlige kontrolbestemmelser for de i nærværende artikels stk. 2 omhandlede forhold. De særlige kontrolbestemmelser fastsættes i en beslutning fra Kommissionen rettet til den pågældende person eller virksomhed under hensyntagen til de operationelle og tekniske krav og i tæt samråd med den pågældende person eller virksomhed og den pågældende medlemsstat.
Den person eller virksomhed, en Kommissionens beslutning er rettet til, skal have meddelelse herom, og en kopi af denne meddelelse sendes til den pågældende medlemsstat.
Den pågældende person eller virksomhed anvender denne forordnings generelle bestemmelser, indtil Kommissionens beslutning om særlige kontrolbestemmelser er vedtaget.
2. De særlige kontrolbestemmelser skal omfatte følgende:
a)
materialebalanceområder og udvælgelse af kontrolmålepunkterne, som tjener til at opgøre nukleare materialers flow og beholdning af disse materialer
b)
de ændringer i de grundlæggende tekniske data, hvoraf der kræves forudanmeldelse
c)
de procedurer, hvorefter der skal føres regnskab med nukleare materialer for hvert materialebalanceområde, og hvorefter der skal udarbejdes rapporter
d)
hyppigheden af og procedurerne for opgørelse af den faktiske beholdning i regnskabsøjemed som en del af kontrolforanstaltningerne
e)
foranstaltninger vedrørende indeslutning og overvågning i overensstemmelse med de ordninger, der er aftalt med den pågældende person eller virksomhed
f)
prøveudtagning foretaget af den pågældende person eller virksomhed udelukkende med henblik på kontrollen.
3. De særlige kontrolbestemmelser kan ligeledes angive, hvilket indhold senere meddelelser, som kræves i henhold til artikel 5, skal have, samt under hvilke omstændigheder afsendelse og modtagelse af nukleart materiale kræver forudanmeldelse.
4. Kommissionen refunderer på grundlag af en fælles vurdering den pågældende persons eller virksomheds omkostninger ved specielle ydelser, som er fastsat i de særlige kontrolbestemmelser, eller som udføres på særlig anmodning af Kommissionen eller Kommissionens inspektører. Størrelsen af og de nærmere bestemmelser om refusionen fastsættes i fællesskab af parterne og revideres med jævne mellemrum.
KAPITEL III
REGNSKAB OVER NUKLEART MATERIALE
Artikel 7
Regnskabssystem
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal have et regnskabs- og kontrolsystem for nukleare materialer. Dette system skal omfatte regnskabs- og driftsoversigter og især oplysninger om materialernes mængde, kategori, form og sammensætning som fastsat i artikel 18, placeringen, den særlige kontrolforpligtelse, jf. artikel 17, samt nærmere oplysninger om modtager og afsender i tilfælde af overførsel.
Det målesystem, der danner grundlag for regnskabet, skal være i overensstemmelse med de seneste internationale normer eller svare til disse med hensyn til kvalitet. Regnskabet, der skal opbevares i mindst fem år, skal gøre det muligt at udarbejde og begrunde meddelelserne til Kommissionen. Regnskabs- og driftsoversigter skal forelægges for Kommissionens inspektører i et elektronisk format, hvis anlægget selv har dem i dette format. De særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6 for de enkelte anlæg kan indeholde mere detaljerede bestemmelser.
Artikel 8
Driftsoversigter
Hvor det er relevant, skal driftsoversigterne for hvert materialebalanceområde omfatte:
a)
de driftsdata, der anvendes til at bestemme forandringer i mængden og sammensætningen af nukleare materialer
b)
en i videst muligt omfang ajourført liste over beholdningsartikler, med angivelse af deres placering
c)
de data, herunder beregnede ansættelser af tilfældige og systematiske fejl, der hidrører fra kalibrering af beholdere og instrumenter og ved prøveudtagning og analyse
d)
de data, der hidrører fra kvalitetskontrolforanstaltninger, som anvendes i regnskabssystemet for nukleart materiale, herunder beregnede ansættelser af tilfældige og systematiske fejl
e)
en beskrivelse af den fremgangsmåde, der følges for at forberede og foretage en opgørelse af den faktiske beholdning og for at sikre, at opgørelsen er nøjagtig og fuldstændig
f)
en beskrivelse af de foranstaltninger, der er blevet truffet for at fastslå grunden til og omfanget af ethvert tab ved uheld og ikke målt tab, der måtte have fundet sted
g)
plutoniums isotopsammensætning, herunder dets henfaldsisotoper, samt referencedatoer, såfremt dette er registreret af anlægget til brug for driften.
De i litra g) nævnte data meddeles til Kommissionen på dennes anmodning, hvis de foreligger.
Artikel 9
Regnskabsoversigter
For hvert materialebalanceområde skal regnskabsoversigterne vise følgende:
a)
samtlige beholdningsændringer, således at den bogførte beholdning til enhver tid kan opgøres
b)
samtlige måle- og optællingsresultater, der benyttes til opgørelse af den faktiske beholdning
c)
samtlige rettelser af beholdningsændringer, den bogførte beholdning og den faktiske beholdning.
Regnskabsoversigterne for beholdningsændringer og for de faktiske beholdninger skal omfatte materialeidentifikation, data vedrørende partiet samt basisdata for hvert parti. I oversigterne opføres mængderne af uran, thorium og plutonium særskilt i overensstemmelse med de kategorier, der er anført i artikel 18, stk. 2, litra b). For hver beholdningsændring anføres desuden datoen for ændringen og efter omstændighederne det materialebalanceområde, hvorfra afsendelse sker, eller afsenderen og det materialebalanceområde, hvor modtagelse finder sted, eller modtageren.
Artikel 10
Regnskabsrapporter
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal til Kommissionen fremsende regnskabsrapporter.
Regnskabsrapporterne skal omfatte de oplysninger, der er til rådighed på datoen for rapporternes udfærdigelse, og skal om nødvendigt senere berigtiges. Regnskabsrapporterne skal forelægges Kommissionen i et elektronisk format, undtagen hvis Kommissionen skriftligt har givet dispensation herfra, eller hvis overgangsordningerne i artikel 39 finder anvendelse.
På begrundet anmodning af Kommissionen skal nærmere enkeltheder eller redegørelser vedrørende disse rapporter forelægges inden tre uger.
Artikel 11
Oprindelig bogført beholdning
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder tilsender inden 30 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse Kommissionen en opgørelse af den oprindelige bogførte beholdning for alle de nukleare materialer, de er i besiddelse af, i det i bilag V anførte format. Denne artikel finder ikke anvendelse på de personer og virksomheder, der allerede har fremsendt en opgørelse af den oprindelige bogførte beholdning i henhold til forordning (Euratom) nr. 3227/76, eller på anlæg til behandling eller oplagring af affald.
Artikel 12
Rapport om beholdningsændring
1. De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal for hvert materialebalanceområde tilsende Kommissionen rapporter om ændringer i beholdningen af alle nukleare materialer i det i bilag III anførte format.
Disse rapporter skal, medmindre andet er fastsat i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6 for anlægget, fremsendes månedligt senest 15 dage efter udgangen af måneden, og skal angive alle beholdningsændringer, som har fundet sted eller er blevet konstateret i den pågældende måned.
2. For de måneder, hvor den faktiske beholdning opgøres, og hvor opgørelsen ikke foretages på den sidste dag i måneden, fremsendes to særskilte rapporter om beholdningsændring:
a)
en første rapport om beholdningsændring, der skal omfatte samtlige beholdningsændringer til og med den dato, hvor den faktiske beholdning opgøres, og som skal fremsendes senest sammen med den anden rapport om beholdningsændring eller sammen med opgørelsen over den faktiske beholdning og rapporten om materialebalance, hvis disse fremsendes inden den anden rapport om beholdningsændring
b)
en anden rapport om beholdningsændring, der skal omfatte samtlige beholdningsændringer fra den første dag efter den dato, hvor den faktiske beholdning opgøres, til den sidste dag i måneden, og som skal fremsendes senest 15 dage efter udgangen af måneden.
3. For de måneder, i hvilke der ikke forekommer beholdningsændringer, skal de pågældende personer eller virksomheder fremsende rapporten om beholdningsændringer med samme bogførte beholdning som ved udgangen af den foregående måned.
4. For at der kan redegøres for små beholdningsændringer, såsom overførsler af prøver med henblik på analyse, som en enkelt beholdningsændring, kan de sammenfattes i overensstemmelse med de i artikel 6 omhandlede særlige kontrolbestemmelser, der er fastsat for vedkommende anlæg.
5. Rapporter om beholdningsændringer kan ledsages af bemærkninger, der forklarer beholdningsændringerne.
Artikel 13
Rapport om materialebalance og opgørelse over faktisk beholdning
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder tilsender Kommissionen følgende for hvert materialebalanceområde:
a)
Rapporter om materialebalance i det i bilag IV anførte format med oplysning om:
i)
den faktiske beholdning, primo
ii)
beholdningsændringer (først forøgelserne, derefter formindskelserne)
iii)
den bogførte beholdning, ultimo
iv)
den faktiske beholdning, ultimo
v)
afvigelse i beholdningsopgørelsen.
b)
En opgørelse over den faktiske beholdning i det i bilag V anførte format, med alle partierne opført særskilt.
Disse rapporter og opgørelser skal fremsendes snarest muligt og senest inden 30 dage efter den dato, på hvilken den faktiske beholdning blev opgjort.
Medmindre andet er fastsat i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6 for anlægget, opgøres den faktiske beholdning hvert kalenderår, og der må højst forløbe 14 måneder mellem to på hinanden følgende opgørelser af den faktiske beholdning.
Artikel 14
Specialrapporter
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder tilsender Kommissionen en specialrapport, hver gang de i artikel 15 eller artikel 22 nævnte omstændigheder foreligger.
De oplysninger, disse rapporter skal indeholde, fastsættes i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6.
Disse specialrapporter samt alle detaljer eller forklaringer, Kommissionen eventuelt måtte anmode om i forbindelse med disse rapporter, fremsendes hurtigst muligt.
Artikel 15
Usædvanlige forhold
Der udfærdiges en specialrapport i følgende tilfælde:
a)
hvis det som følge af usædvanlige omstændigheder eller begivenheder ser ud til, at nukleare materialer er eller kan være forøget eller gået tabt i et omfang, der overskrider de grænser, der er fastsat i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6, eller
b)
hvis der er indtruffet en uventet ændring i indeslutningen i forhold til det, der er fastsat i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6, således at en fjernelse af nukleare materialer uden tilladelse er blevet mulig.
De pågældende personer eller virksomheder skal fremsende rapporterne, så snart de får kendskab til tabet eller forøgelsen eller den uventede ændring i indeslutning eller til et hvilket som helst forhold, der kan give dem anledning til at tro, at en sådan hændelse er indtruffet. Årsagerne skal angives, så snart de kendes.
Artikel 16
Meddelelse om nukleare omdannelser
For reaktorer meddeles beregnede data om nukleare omdannelser i rapporten om beholdningsændringer senest, når bestrålet brændsel forlader reaktorens materialebalanceområde. Desuden kan de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6 præcisere andre procedurer til registrering og rapportering af nukleare omdannelser.
Artikel 17
Særlige kontrolforpligtelser
1. Nukleare materialer, der er undergivet særlige kontrolforpligtelser i henhold til en aftale, som er indgået af Fællesskabet med et tredjeland eller en international organisation, skal, medmindre andet er bestemt i aftalen, anføres særskilt for hver forpligtelse i de følgende meddelelser:
a)
opgørelse af den oprindelige bogførte beholdning, jf. artikel 11
b)
rapporter om beholdningsændringer, herunder bogførte beholdninger ved månedens udgang, jf. artikel 12
c)
rapporter om materialebalance og opgørelser over faktisk beholdning, jf. artikel 13
d)
forudanmeldelser om eksport og import, jf. artikel 20 og 21.
Denne særskilte angivelse udelukker ikke en fysisk blanding af materialerne, medmindre det udtrykkeligt er forbudt i henhold til en af disse aftaler.
2. Stykke 1 finder ikke anvendelse på overenskomster, som Fællesskabet og dets medlemsstater har indgået med Den Internationale Atomenergiorganisation.
Artikel 18
Vægtenheder og kategorier af nukleart materiale
1. I de meddelelser, der er omhandlet i denne forordning, skal mængderne af de materialer, der er omfattet af denne forordning, angives i gram.
Det tilsvarende materialeregnskab skal føres i gram eller i mindre enheder. Det skal føres på en sådan måde, at det fremtræder troværdigt og især svarer til gældende sædvane i medlemsstaterne.
I meddelelserne kan mængderne rundes ned, når det første decimal er 0, 1, 2, 3 eller 4, og rundes op, såfremt første decimal er 5, 6, 7, 8 eller 9.
2. Medmindre andet er fastsat i de omhandlede særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6, omfatter meddelelserne:
a)
oplysning om den samlede vægt af grundstofferne uran, thorium og plutonium og for beriget uran også den samlede vægt af de fissile isotoper
b)
særskilte rapporter om materialebalance og særskilte posteringer i rapporter om beholdningsændringer og i opgørelser over faktisk beholdning af de følgende kategorier af nukleare materialer:
i)
udarmet uran
ii)
naturligt uran
iii)
uran beriget til mindre end 20 %
iv)
uran beriget til 20 % eller derover
v)
plutonium
vi)
thorium.
Artikel 19
Dispensationer
1. Kommissionen kan give producenter og brugere af nukleare materialer en skriftlig dispensation fra bestemmelserne om form og hyppighed af meddelelserne i artikel 10-18 for at tage hensyn til særlige forhold, under hvilke materialer, der er undergivet kontrol, bliver anvendt eller fremstillet.
Dispensation gives efter anmodning fremsat af de pågældende personer eller virksomheder ved hjælp af den i bilag IX gengivne formular.
Dispensation gives kun for et helt materialebalanceområde, hvor nukleart materiale ikke behandles eller opbevares sammen med nukleart materiale, for hvilket der ikke kan dispenseres.
2. Kommissionen kan give dispensation for et materialebalanceområde med:
a)
mængder af nukleart materiale, der er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i bilag I-G, og som opbevares i samme tilstand i lange perioder
b)
udarmet uran, naturligt uran eller thorium, som udelukkende benyttes til ikke-nukleare formål
c)
specielle fissile materialer, der i mængder af en størrelsesorden på ét gram eller derunder anvendes som sensorer i apparater
d)
plutonium med et isotopindhold af plutonium 238 på over 80 %.
3. Personen eller virksomheden, der har fået dispensation, tilsender Kommissionen en årsrapport senest den 31. januar hvert år, idet formularen i bilag X anvendes. Denne rapport skal beskrive situationen ved slutningen af det foregående kalenderår.
4. I tilfælde af eksport til et tredjeland af nukleart materiale sender personen eller virksomheden, der har fået dispensation, Kommissionen en rapport så hurtigt som muligt og senest 15 dage efter udgangen af den måned, hvor eksporten fandt sted, idet formularen i bilag X anvendes. I rapporten skal det oplyses, hvor meget nukleart materiale der er eksporteret, og hvor stor en beholdning af nukleart materiale der fortsat er omfattet af dispensation.
5. I tilfælde af import af nukleart materiale fra et tredjeland sender personen eller virksomheden, der har fået dispensation, en anmodning til Kommissionen om at tilføje det pågældende materiale til listen over materiale, der er omfattet af dispensationen. Anmodningen sendes til Kommissionen, så snart personen eller virksomheden er bekendt med overførselsdatoen, og senest 15 dage efter udgangen af den måned, hvor overførslen fandt sted, idet formularen i bilag IX anvendes.
6. Kommissionen kan fastsætte andre særlige bestemmelser om rapporternes form og hyppighed i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6.
7. Hvis betingelserne for en dispensation ikke længere er opfyldt, trækker Kommissionen dispensationen tilbage, når den har modtaget oplysninger fra personen eller virksomheden, som har fået dispensation.
KAPITEL IV
OVERFØRSLER MELLEM LANDE
Artikel 20
Eksport og forsendelse
1. De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal give Kommissionen forudanmeldelse, hvis udgangsmaterialer eller specielle fissile materialer:
a)
eksporteres til et tredjeland
b)
sendes fra en kernevåbenfri medlemsstat til en medlemsstat med kernevåben
c)
sendes fra en medlemsstat med kernevåben til en kernevåbenfri medlemsstat.
2. Forudanmeldelse kræves kun:
a)
når forsendelsen overstiger et effektivt kilogram
eller
b)
når et anlæg til de samme land overfører en samlet mængde materialer, som inden for en 12-måneders periode kunne overstige et effektivt kilogram, selv om ingen enkelt forsendelse overstiger et effektivt kilogram.
3. Forudanmeldelse indgives på skemaet i bilag VI efter indgåelse af den kontrakt, der fastlægger overførslen, og de skal nå frem til Kommissionen mindst otte arbejdsdage, inden materialerne skal pakkes til overførsel.
4. Hvis hensynet til den fysiske beskyttelse kræver det, kan der indgås særlig aftale med Kommissionen om formen for og fremsendelsen af forudanmeldelsen.
5. Eksport og forsendelse af nukleart materiale, der er indeholdt i affald eller malm, er ikke omfattet af stykke 1-4.
Artikel 21
Import og modtagelse
1. De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal give Kommissionen forudanmeldelse, hvis udgangsmaterialer eller specielle fissile materialer:
a)
importeres fra et tredjeland
b)
modtages i en kernevåbenfri medlemsstat fra en medlemsstat med kernevåben
c)
modtages i en medlemsstat med kernevåben fra en kernevåbenfri medlemsstat.
2. Forudanmeldelse kræves kun:
a)
når forsendelsen overstiger et effektivt kilogram
eller
b)
når et anlæg fra det samme land importerer eller modtager en samlet mængde materialer, som inden for en 12-måneders periode kunne overstige et effektivt kilogram, selv om ingen enkelt forsendelse overstiger et effektivt kilogram.
3. Forudanmeldelserne indgives på skemaet i bilag VII så tidligt som muligt forud for den forventede ankomst af materialet og senest på modtagelsesdatoen, og de skal nå frem til Kommissionen senest fem arbejdsdage, inden materialet udpakkes.
4. Hvis hensynet til den fysiske beskyttelse kræver det, kan der indgås særlig aftale med Kommissionen om formen for og fremsendelsen af forudanmeldelsen.
5. Import og modtagelse af nukleart materiale, der er indeholdt i affald eller malm, er ikke omfattet af stykke 1-4.
Artikel 22
Tab eller forsinkelse under overførsel
En specialrapport forelægges, som fastsat i artikel 14, af de personer og virksomheder, der anmelder en overførsel i henhold til artikel 20 og 21, når de efter usædvanlige omstændigheder eller et uheld får kendskab til, at nukleare materialer er eller tilsyneladende er gået tabt, og når der er opstået en betydelig forsinkelse under overførslen.
Artikel 23
Meddelelse om ændring af dato
Enhver ændring af de datoer for pakning inden overførslen, for transport eller for udpakningaf nukleare materialer, der er angivet i anmeldelserne i henhold til artikel 20 og 21, skal meddeles hurtigst muligt med oplysning om de nye datoer, såfremt de kendes, medmindre ændringen giver anledning til en specialrapport.
KAPITEL V
SÆRLIGE BESTEMMELSER
Artikel 24
Malmproducenter
1. Enhver person eller virksomhed, der på en medlemsstats område udvinder malm, skal til Kommissionen inden 120 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse foretage anmeldelse af malmudvindingens grundlæggende tekniske data ved hjælp af spørgeskemaet i bilag I-J og meddele driftsprogrammet efter artikel 5.
2. Uanset artikel 7, 8 og 9 skal enhver person eller virksomhed, der udvinder malm, føre regnskab med denne og særligt angive mængden af den udvundne malm og det gennemsnitlige uran- og thoriumindhold samt lageret af udvundet malm ved minen. Regnskabet skal endvidere indeholde nærmere oplysninger om de enkelte forsendelser med angivelse af dato, modtager og mængde.
Regnskabet skal opbevares i mindst fem år.
Artikel 25
Rapporter om forsendelse/eksport af malm
Uanset artikel 10-18 skal enhver person eller virksomhed, der udvinder malm, på skemaet i bilag VIII give Kommissionen meddelelse om:
a)
de materialemængder, der er afsendt fra hver mine i løbet af det foregående kalenderår, senest den 31. januar hvert år
og
b)
eksporten af malm til tredjelande senest på afsendelsesdatoen.
Artikel 26
Transportører og agenter for midlertidig oplagring
Enhver, der på medlemsstaternes områder transporterer nukleare materialer eller midlertidigt oplagrer nukleare materialer i forbindelse med en transport, må kun overtage dem med henblik på transport eller udlevere dem mod afgivelse af en behørigt underskrevet og dateret kvittering. Kvitteringen skal angive navnene på dem, der henholdsvis overlader og modtager materialerne, de transporterede mængder, materialernes kategori, form og sammensætning.
Dersom hensynet til den fysiske beskyttelse kræver det, kan beskrivelsen af de overførte materialer erstattes med en passende betegnelse for forsendelsen. Denne betegnelse skal kunne genfindes i de oversigter, som udarbejdes af de i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder.
Disse oversigter skal opbevares af de kontraherende parter i mindst fem år.
Artikel 27
Alternative oversigter for transportører og agenter for midlertidig oplagring
Oversigter, som personer og virksomheder allerede opbevarer i henhold til de gældende retsforskrifter, der finder anvendelse på dem i de medlemsstater, hvor de driver virksomhed, kan erstatte de i artikel 26 nævnte oversigter, hvis oversigterne indeholder alle de data, der kræves i henhold til artikel 26.
Artikel 28
Formidlere
Enhver, der formidler indgåelsen af en kontrakt om levering af nukleare materialer, såsom befuldmægtigede, mæglere, kommissionærer eller agenter, skal i mindst fem år efter kontraktens udløb opbevare alle oversigter vedrørende de transaktioner, som vedkommende har udført eller ladet udføre. Disse oversigter skal indeholde navnene på de kontraherende parter og datoen for kontraktens indgåelse og angive materialernes mængde, kategori, form, sammensætning, oprindelsessted og bestemmelsessted.
Artikel 29
Videresendelse af oplysninger og data
Kommissionen kan videresende oplysninger og data, der er indhentet i medfør af denne forordning, til Den Internationale Atomenergiorganisation.
Artikel 30
Liste over den oprindelige affaldsbeholdning og regnskabsoversigter over affald
1. Uanset artikel 11 sender den person eller virksomhed, som behandler eller oplagrer nukleart materiale, der tidligere er anmeldt som opbevaret eller konditioneret affald, senest 120 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse, Kommissionen en liste over den oprindelige beholdning af alt nukleart materiale, opstillet efter kategori.
2. Den person eller virksomhed, der behandler eller oplagrer nukleart materiale, der tidligere er anmeldt som opbevaret eller konditioneret affald, udarbejder regnskabsoversigter herover.
Som undtagelse fra artikel 7-11 og artikel 13 og artikel 17, stk. 1, for så vidt angår materiale, der tidligere er anmeldt som opbevaret affald, samt fra artikel 7-13 og artikel 17, stk. 1, for så vidt angår materiale, der tidligere er anmeldt som konditioneret affald, skal disse oversigter indeholde:
a)
de driftsdata, der anvendes til at bestemme forandringer i mængden og sammensætningen af nukleare materialer
b)
en liste over beholdningen, der skal ajourføres årligt efter opgørelsen af den faktiske beholdning
c)
en beskrivelse af forløbet af de foranstaltninger, der træffes for at forberede og foretage en opgørelse af den faktiske beholdning og for at sikre, at opgørelsen er nøjagtig og fuldstændig
d)
en beskrivelse af de foranstaltninger, der træffes for at fastslå grunden til og omfanget af ethvert utilsigtet tab, der kunne have fundet sted
e)
samtlige beholdningsændringer, således at den bogførte beholdning kan opgøres, når der anmodes herom.
Indberetningskravene for behandling af opbevaret affald skal fastsættes i de særlige kontrolbestemmelser nævnt i artikel 6.
Artikel 31
Behandling af affald
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder skal give Kommissionen forudanmeldelse om alle kampagner for behandling af materiale, der tidligere er anmeldt som opbevaret eller konditioneret affald, dog ikke omemballering eller yderligere konditionering, der ikke indebærer adskillelse af grundstoffer.
Denne forudanmeldelse foretages på formularen i bilag XII og skal omfatte oplysninger om mængden af plutonium, højt beriget uran og uran 233 pr. parti, form (glas, højaktiv væske osv.), den forventede varighed af kampagnen og materialets placering før og efter kampagnen. Forudanmeldelsen skal tilsendes Kommissionen senest 200 dage, inden kampagnen begynder.
Artikel 32
Overførsler af konditioneret affald
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder indgiver senest den 31. januar hvert år en årsrapport om:
a)
forsendelser og eksport af konditioneret affald til et anlæg i eller uden for medlemsstaternes områder på formularen i bilag XIII
b)
modtagelse og import af konditioneret affald fra et anlæg uden en materialebalanceområdekode eller fra et anlæg uden for medlemsstaternes områderpå formularen i bilag XIV
c)
ændringer af placeringen af konditioneret affald, der indeholder plutonium, højt beriget uran eller uran-233 på formularen i bilag XV.
Artikel 33
Internationale forpligtelser
Bestemmelserne i denne forordning, særlig artikel 3, stk. 2, artikel 31 og artikel 32, litra c), skal anvendes i overensstemmelse med Fællesskabets og dets kernevåbenfrie medlemsstaters forpligtelser i henhold til tillægsprotokol 1999/188/Euratom.
KAPITEL VI
SÆRLIGE BESTEMMELSER, DER FINDER ANVENDELSE I OMRÅDER AF MEDLEMSSTATER MED KERNEVÅBEN
Artikel 34
Særlige bestemmelser for medlemsstater med kernevåben
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
anlæg eller anlægsafsnit, som anvendes til dækning af forsvarets behov, og som befinder sig på et område af en medlemsstat med kernevåben
eller
b)
nukleart materiale, som af den pågældende medlemsstat med kernevåben er anvendes til forsvarets behov.
2. For så vidt angår nukleart materiale, anlæg og anlægsafsnit, som kunne inddrages til dækning af forsvarets behov, og som befinder sig på et område af en medlemsstat med kernevåben, skal det under hensyntagen til bestemmelsen i traktatens artikel 84, stk. 2, fastlægges af Kommissionen i samråd og efter aftale med den pågældende medlemsstat, i hvilket omfang denne forordning og de deri fastsatte procedurer skal finde anvendelse.
3. Uanset stk. 1 og 2:
a)
finder artikel 3, stk. 1, og artikel 4 og 6 anvendelse på anlæg og anlægsafsnit, som på visse tidspunkter udelukkende anvender nukleart materiale, som kunne anvendes til dækning af forsvarets behov, men som på andre tidspunkter udelukkende anvender civilt nukleart materiale
b)
finder artikel 3, stk. 1, og artikel 4 og 6, undtagen i tilfælde vedrørende den nationale sikkerhed, anvendelse på anlæg og anlægsafsnit, hvortil adgang vil kunne begrænses af af hensyn til den nationale sikkerhed, men som samtidig producerer, behandler, adskiller, oparbejder eller på anden måde bruger både civilt nukleart materiale og materiale, som anvendes til eller som kunne anvendes til dækning af forsvarets behov
c)
finder artikel 2, artikel 5, artikel 7-32, nærværende artikels stk. 1 og 2 og artikel 35, 36 og37 anvendelse på alt civilt nukleart materiale, der befinder sig i de anlæg eller anlægsafsnit, der er omhandlet i dette stykkes litra a) og b)
d)
finder artikel 3, stk. 2, artikel 31 og artikel 32, litra c), ikke anvendelse i områder af medlemsstater med kernevåben.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 35
Fortroligheden af oplysningerne
Kommissionens forskrifter om sikkerhed i afgørelse 2001/844/EF/EKSF/Euratom finder anvendelse med forbehold af forordning nr. 3 om anvendelse af artikel 24 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab på oplysninger, viden og dokumenter, som Kommissionen modtager eller indhenter i henhold til denne forordning.
Kommissionen og den pågældende person, virksomhed eller enhed skal indgå aftale om sikkerheden i forbindelse med fremsendelse af oplysninger, og sikkerheden skal opfylde de krav, medlemsstaterne stiller til fremsendelse af sådanne oplysninger.
Artikel 36
Anlæg, der drives fra tredjeland
Såfremt et anlæg kontrolleres af en person eller en virksomhed, der er etableret uden for Fællesskabet, påhviler forpligtelserne i henhold til denne forordning anlæggets lokale ledelse.
Artikel 37
Retningslinjer
Kommissionen vedtager og offentliggør retningslinjer for denne forordnings anvendelse i form af en henstilling og ajourfører dem om nødvendigt på baggrund af de indhøstede erfaringer, i nært samråd med medlemsstaterne og efter at have indhentet bemærkninger fra de berørte parter.
Artikel 38
Ophævelse
Forordning (Euratom) nr. 3227/76 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.
Artikel 39
Overgangsperiode
Kommissionen kan indrømme fritagelse fra forpligtelsen til at anvende rapporteringsformularerne i bilag III, IV og V. Fritagelsen gælder for personer og virksomheder, der anvender rapporteringsformularerne i bilag II, III og IV til forordning (Euratom) nr. 3227/76 på datoen for ikrafttrædelsen af nærværende forordning. Fritagelsen kan højst indrømmes i fem år fra denne dato.
De i artikel 3, stk. 1, første afsnit, omhandlede personer og virksomheder underretter inden udløbet af en periode på tre år fra denne forordnings ikrafttrædelse Kommissionen om, fra hvilken dato de påtænker at begynde at anvende rapporteringsformularerne i bilag III, IV og V. Kommissionen kan efter begrundet anmodning og ved fremlæggelse af et gennemførelsesprogram efter omstændighederne forlænge perioden med op til to år.
Artikel 40
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2005.
A BIZOTTSÁG 302/2005/Euratom RENDELETE
(2005. február 8.)
az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról
TARTALOMJEGYZÉK
A Bizottság 302/2005/Euratom rendelete az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról
I. fejezet
Alkalmazási terület és meghatározások
II. fejezet
Alapvető műszaki jellemzők és különleges biztosítéki rendelkezések
III. fejezet
Nukleáris anyagok nyilvántartási rendszere
IV. fejezet
Államok közötti átadások
V. fejezet
Különös rendelkezések
VI. fejezet
Nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamok területén alkalmazandó különös rendelkezések
VII. fejezet
Záró rendelkezések
I. MELLÉKLET
KÉRDŐÍV A LÉTESÍTMÉNYEK ALAPVETŐ MŰSZAKI JELLEMZŐINEK MEGADÁSÁHOZ
I-A
REAKTOROK
I-B
KRITIKUS ÉS ZÉRUS ENERGIÁJÚ LÉTESÍTMÉNYEK
I-C
ÁTALAKÍTÓ, GYÁRTÓ ÉS ÚJRAFELDOLGOZÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-D
TÁROLÁSI LÉTESÍTMÉNYEK
I-E
IZOTÓPSZÉTVÁLASZTÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-F
EGY EFFEKTÍV KILOGRAMMNÁL TÖBB NUKLEÁRIS ANYAGOT FELHASZNÁLÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-G
ÖSSZESÍTETT ANYAGMÉRLEG-KÖRZET (CAM) JELÖLT LÉTESÍTMÉNYEK
I-H
HULLADÉKKEZELŐ VAGY HULLADÉKTÁROLÓ LÉTESÍTMÉNYEK
I-J
EGYÉB LÉTESÍTMÉNYEK
II. MELLÉKLET
A TELEPHELY ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA
III. MELLÉKLET
KÉSZLETVÁLTOZÁSI JELENTÉS (ICR)
IV. MELLÉKLET
ANYAGMÉRLEG-JELENTÉS (MBR)
V. MELLÉKLET
TÉNYLEGES LELTÁRKÉSZLETI JEGYZÉK (PIL)
VI. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS NUKLEÁRIS ANYAGOK KIVITELÉRŐL/ÁTADÁSÁRÓL
VII. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS NUKLEÁRIS ANYAGOK BEHOZATALÁRÓL/ÁTVÉTELÉRŐL
VIII. MELLÉKLET
NYILATKOZAT ÉRCKIVITELRŐL/ÉRCÁTADÁSRÓL
IX. MELLÉKLET
KÉRELEM, HOGY A LÉTESÍTMÉNY ELTÉRHESSEN A JELENTÉSEK FORMÁJÁRA ÉS GYAKORISÁGÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOKTÓL
X. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS VAGY ELTÉRÉS ALÁ TARTOZÓ NUKLEÁRIS ANYAGOKRÓL SZÓLÓ KIVITELI JELENTÉS
XI. MELLÉKLET
VÁZLATOS TEVÉKENYSÉGI PROGRAM
XII. MELLÉKLET
ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TOVÁBBI HULLADÉKFELDOLGOZÁSI TEVÉKENYSÉGEKRŐL
XIII. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK KIVITELEIRŐL/ÁTADÁSAIRÓL
XIV. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK BEHOZATALAIRÓL/ÁTVÉTELEIRŐL
XV. MELLÉKLET
ÉVES JELENTÉS KONDICIONÁLT HULLADÉKOK ÁTHELYEZÉSÉRŐL
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 77., 78., 79. és 81. cikkére,
tekintettel a Tanács jóváhagyására,
mivel:
(1)
Az Euratom biztosítéki rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló, 1976. október 19-i 3227/76/Euratom bizottsági rendelet (1) meghatározza a Szerződés 78. és 79. cikkében említett követelmények jellegét és mértékét.
(2)
A Közösségben előállított, felhasznált, szállított és újrahasznosított nukleáris anyagok mennyiségének növekedésére és ezen anyagok kereskedelmének a fejlődésére, valamint az Európai Unió további bővítésére tekintettel szükséges a biztosítéki rendelkezések hatékonyságának biztosítása. A Szerződés 79. cikkében említett és a 3227/76/Euratom rendeletben foglalt követelmények jellegét és mértékét ezért a tapasztalatokra tekintettel naprakésszé kell tenni, különösen a nukleáris és információtechnika terén.
(3)
Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália, Finnország, Svédország és az Európai Atomenergia-közösség megkötötték a 78/164/Euratom megállapodást (2) a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikk (1) és (4) bekezdésének végrehajtása során. A 78/164/Euratom megállapodás 1977. február 21-én lépett hatályba és az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv (3) egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(4)
A 78/164/Euratom megállapodás tartalmaz egy, a Közösség által vállalt sajátos kötelezettséget, amely a Közösség azon tagállamainak területén lévő nukleáris alapanyagokkal és különleges hasadóanyagokkal kapcsolatos biztosítéki rendelkezések alkalmazására vonatkozik, amely tagállamok nem rendelkeznek saját nukleáris fegyverekkel, és amelyek részes felei a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésnek.
(5)
A 78/164/Euratom megállapodásban előírt eljárások a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikke (1) és (4) bekezdésének alkalmazásáról folytatott széleskörű nemzetközi tárgyalások eredményét képezik. Ezeket az eljárásokat jóváhagyta az említett Ügynökség kormányzótanácsa.
(6)
A Közösség, Nagy-Britannia és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség részes felek egy megállapodásban (4), mely a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéssel kapcsolatosan a biztosítéki rendelkezések Egyesült Királyságban történő alkalmazásáról szól. Ez a megállapodás 1978. augusztus 14-én lépett hatályba, és egy kiegészítő jegyzőkönyv egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(7)
A Közösség, Franciaország és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség részes felek egy, a biztosítéki rendelkezések Franciaországban történő alkalmazásáról szóló megállapodásban (5). Ez a megállapodás 1981. szeptember 12-én lépett hatályba, és egy kiegészítő jegyzőkönyv egészíti ki, amely 2004. április 30-án lépett hatályba.
(8)
Franciaország és az Egyesült Királyság területén egyes létesítmények, illetve azok részei valamint bizonyos anyagok a védelmi igényeket kielégítő termelés részét képezik. Ezért e körülmények figyelembevétele érdekében különleges biztosítéki eljárásokat kell alkalmazni.
(9)
Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott ülésén a fejlesztés szükségességét hangsúlyozta a korszerű információ-technika és egyéb távközlési hálózatok, valamint e hálózatok tartalma terén.
(10)
Az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyvre reagálva a tagállamoknak egyes információkat közölniük kellene a Bizottsággal, beleértve a telephelyek általános leírását, előzetes értesítést hulladékfeldolgozásról, valamint jelentéseket egyes kezelt hulladékok helyének megváltozásáról.
(11)
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos iránymutatások elfogadásakor teljes mértékben tiszteletben kell tartani a Közösség erre a területre vonatkozó - nevezetesen az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyveiből és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéssel kapcsolatosan a biztosítéki rendelkezések Egyesült Királyságban, illetve az ennek megfelelő Franciaországban történő alkalmazásáról szóló megállapodásokból eredő - kötelezettségvállalásait.
(12)
A biztonságról szóló rendelkezések, amelyeket a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (6) illesztett a Bizottság eljárási szabályzatába (7), a részes felek által megszerzett információkra, ismeretekre és dokumentumokra vonatkoznak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 24. cikkének végrehajtásáról szóló, 1958. július 31-i 3. sz. tanácsi rendelet (8) sérelme nélkül.
(13)
Az érthetőség érdekében a 3227/76/Euratom rendeletet ezzel a rendelettel kell felváltani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ALKALMAZÁSI TERÜLET ÉS MEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Alkalmazási terület
Ez a rendelet alkalmazandó minden olyan személyre vagy vállalkozásra, aki vagy amely nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok gyártására, szétválasztására, újrafeldolgozására, tárolására vagy egyéb felhasználására szolgáló létesítményt állít fel vagy üzemeltet.
Nem alkalmazandó olyan nem nukleáris célokra felhasznált végtermékek birtoklóira, amelyek gyakorlatilag visszanyerhetetlen nukleáris anyagokat tartalmaznak.
2. cikk
Meghatározások
Ennek a rendeletnek az alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek:
(1)
„nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállam”: Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Írország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, és Svédország;
(2)
„nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam”: Franciaország és az Egyesült Királyság;
(3)
„harmadik ország”: minden olyan ország, amely nem tagja az Európai Atomenergia-közösségnek;
(4)
„nukleáris anyag”: a Szerződés 197. cikkében meghatározott ércek, nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok;
(5)
„hulladék”: olyan nukleáris anyag, mely gyakorlatilag vagy gazdaságilag visszanyerhetetlennek tekintett koncentrációkban vagy formában van, és amely lerakható;
(6)
„visszatartott hulladék”: olyan, feldolgozásból vagy üzemi balesetből keletkezett hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet az anyagmérleg-körzeten belül egy adott területen helyeztek el, ahonnan az vissza is hozható;
(7)
„kezelt hulladék” olyan hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet olyan módon kezeltek (például üvegbe, cementbe, betonba vagy bitumenbe való ágyazással), hogy az nem alkalmas további nukleáris hasznosításra;
(8)
„környezetbe eltávolított hulladék”: olyan hulladék, amelynek mennyiségét mérések alapján vagy becsléssel határozták meg, és amelyet egy tervezett ártalmatlanítás eredményeként véglegesen eltávolítottak a környezetbe;
(9)
„kategória” (nukleáris anyagé): természetes urán, szegényített urán; urán-235-ben vagy urán-233-ban dúsított urán; tórium; plutónium; és bármely olyan anyag, amelyeket a Bizottság javaslatának minősített többséggel történő elfogadásával a Tanács meghatároz;
(10)
„tétel”: azonosítható egység, mint pl. egy üzemanyag-köteg vagy egy üzemanyag-pálca;
(11)
„adag”: a nukleáris anyag egy része, amelyet egy egységként kezelnek nyilvántartási szempontból valamely mérési kulcsponton, és amelynek összetételét és mennyiségét listák vagy mérések egyetlen halmaza határozza meg. A nukleáris anyag lehet ömlesztett formában, vagy állhat több azonosítható résztételből;
(12)
„adag-adatok” a nukleáris anyag egyes kategóriáinak összes tömege, továbbá plutónium és urán esetében az izotóp-összetétel is. Jelentési célból az adagban lévő egyedi tételek tömegét össze kell adni, mielőtt azt a legközelebbi értékre kerekítik;
(13)
„effektív kilogramm”: különleges egység, amelyet a nukleáris anyagra vonatkozó biztosítéki intézkedéseknél használnak. Az effektív kilogrammokban kifejezett mennyiség a következő:
a)
plutónium esetén annak tömege kilogrammban;
b)
≥ 0,01 (1 %) dúsítású urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva a dúsítás négyzetével;
c)
0,005 (0,5 %) és ≤ 0,01 (1 %) dúsítású urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva 0,0001-gyel; és
d)
≤ 0,005 (0,5 %) dúsítású szegényített urán esetében annak tömege kilogrammban, szorozva 0,00005-tel;
(14)
„anyagmérleg-körzet”: olyan terület, ahol:
a)
meghatározható az egyik anyagmérleg-körzetből a másikba átszállított nukleáris anyagok mennyisége;
és
b)
szükség esetén minden anyagmérleg-körzetben meghatározható a nukleáris anyagok tényleges leltárkészlete az előírt eljárásoknak megfelelően, az zal a céllal, hogy az anyagmérleg megállapítható legyen;
(15)
„mérési kulcspont” az a hely, ahol nukleáris anyag olyan formában jelenik meg, hogy az anyagáramlás és a készlet meghatározása érdekében mérhető, beleértve többek közt azokat a helyeket, ahol az anyagmérleg-körzetekben nukleáris anyag belépése, kilépés, illetve tárolása történik;
(16)
az anyagmérleg-körzet „könyv szerinti készlete”: az adott anyagmérleg-körzetnél legutóbb felvett tényleges leltárkészlet, és a tényleges készletfelvétel óta bekövetkezett valamennyi készletváltozás algebrai összege;
(17)
„tényleges leltárkészlet”: a rendelkezésre álló nukleáris anyag adagjainak az előírt eljárásoknak megfelelően mért vagy becsléssel kapott teljes mennyisége egy adott időpontban az anyagmérleg-körzeten belül;
(18)
„leltárkülönbözet”: a könyv szerinti készlet és a tényleges leltárkészlet közötti különbség;
(19)
„feladott/fogadott anyagmennyiségek közti különbözet”: az adagban levő nukleáris anyagnak a feladó anyagmérleg-körzet és a fogadó anyagmérleg-körzetben mért mennyisége között mutatkozó eltérés;
(20)
„forrásadatok”: azok a mérés vagy kalibrálás során rögzített, vagy tapasztalati összefüggések levezetésénél használatos adatok, amelyek azonosítják a nukleáris anyagot és megadják az adag adatait. A forrásadatok közé tartoznak a következők: a vegyületek súlya, az elemek tömegének meghatározásához szükséges átszámítási tényezők, a fajsúly, az elemek koncentrációja, az izotóparányok, a térfogat és a manométer-leolvasások viszonya, valamint a termelt plutónium és az előállított energia közötti összefüggés;
(21)
„telephely”: a Közösség és a tagállam által kijelölt terület, amely egy vagy több létesítményt - a bezárt létesítményeket is beleértve - tartalmaz a rájuk vonatkozó alapvető műszaki jellemzőkben meghatározottak szerint, hogy
a)
a hulladékkezelő, illetve hulladéktároló létesítmények önmagukban nem képeznek telephelyet;
b)
olyan bezárt létesítmények esetében, ahol egy kilogrammnál kisebb mennyiségben használtak szokásosan nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot, ez a kifejezés a melegcellás helyekre, illetve azokra a helyekre korlátozódik, ahol átalakítási, dúsítási, üzemanyag-gyártási vagy újrafeldolgozási tevékenységet végeztek;
c)
a „telephely” fogalmába beletartozik az összes olyan üzem is, amely olyan létesítményekkel található egy helyen, amelyek nukleáris anyagot nem tartalmazó kiégett anyagok feldolgozásához biztosítanak, vagy használnak fel alapvető szolgáltatásokat, melegcellákat is beleértve; a hulladékkezelésre, hulladéktárolásra és hulladékártalmatlanításra szolgáló üzemek; továbbá az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv 1. mellékletében meghatározott és az érintett állam által azonosított tevékenységekhez kapcsolódó épületek;
(22)
„telephelyi képviselő”: a 3. cikk (2) bekezdésében említett bejelentésekért a tagállam által felelősnek kijelölt személy, vállalkozás vagy szervezet;
(23)
„létesítmény”: reaktor, kritikus létesítmény, átalakító üzem, gyártó üzem, újrafeldolgozó üzem, izotópszétválasztó üzem, különálló tárolási létesítmény, hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítmény, vagy bármely más hely, ahol szokásosan nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot használnak fel;
(24)
„leállított létesítmény”: olyan létesítmény, melyről beigazolódott, hogy a használatához alapvetően szükséges szerkezeteket és berendezéseket eltávolították vagy üzemképtelenné tették olyan mértékben, hogy nem használatos nukleáris alapanyag vagy különleges hasadóanyag tárolására és már nem is használható fel ezek kezelésére, feldolgozására vagy hasznosítására;
(25)
„bezárt létesítmény” olyan létesítmény, melyről beigazolódott, hogy működését beszüntették és a nukleáris anyagot eltávolították, de amelyet nem állítottak véglegesen le.
II. FEJEZET
ALAPVETŐ MŰSZAKI JELLEMZŐK ÉS KÜLÖNLEGES BIZTOSÍTÉKI RENDELKEZÉSEK
3. cikk
Az alapvető műszaki jellemzők bejelentése
(1) Bármely személy vagy vállalkozás, aki vagy amely nukleáris alapanyagok vagy különleges hasadóanyagok gyártására, szétválasztására vagy egyéb felhasználására, vagy kiégett nukleáris üzemanyagok feldolgozására szolgáló létesítményt állít fel vagy üzemeltet, bejelenti a Bizottságnak a berendezés alapvető műszaki jellemzőit az I. melléklet szerinti kérdőív használatával.
Az első albekezdés alkalmazásában a nukleáris anyagok „felhasználásába” beleértendők többek közt a következők: reaktorokban történő energiatermelés, kritikus és zérusenergiájú létesítményekben történő kutatás, átalakítás, gyártás, újrafeldolgozás, tárolás, izotóp-szétválasztás és ércdúsítás, valamint hulladékok kezelése és tárolása.
Az érctermelésre a 24. és 25. cikk rendelkezései vonatkoznak.
(2) Az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv minden részes fél tagállama kijelöl egy-egy telephelyi képviselőt a területén lévő telephelyekre, aki a II. mellékletben szereplő kérdőív használatával a telephely általános ismertetését tartalmazó bejelentést tesz a Bizottság felé.
A bejelentést az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyvnek az érintett tagállamban történő hatályba lépésétől számított 120 napon belül kell benyújtani, s frissítéseit minden év április 1-jéig kell megküldeni.
A bejelentésnek ki kell elégítenie az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikk a) pont iii. alpontjának követelményeit, és az e cikk (1) bekezdése alapján előírt bejelentéstől elkülönítve kell készülnie.
(3) Míg a vonatkozó adatok időben történő begyűjtéséért és a telephely általános ismertetésének a Bizottság felé történő benyújtásáért a telephelyi képviselő a felelős, a bejelentések helyességéért és teljességéért a felelősség a létesítményt építő vagy üzemeltető személyt vagy vállalkozást, a telephelyen lévő, nukleáris anyagot nem tartalmazó épületek tekintetében pedig az érintett tagállamot terheli. Amennyiben lehetséges, az (1) és (2) bekezdésben előírt bejelentéseket elektronikus formában kell benyújtani, ha azok ilyen formában vannak a személy vagy vállalkozás birtokában. Amennyiben a tájékoztatást mind elektronikusan, mind nyomtatásban megküldik a Bizottságnak, úgy a kinyomtatott forma a mérvadó.
4. cikk
Határidők
Az új létesítmények alapvető műszaki jellemzőit a nukleáris anyag első szállítmányának várható megérkezése előtt legalább 200 nappal be kell a jelenteni a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően.
Továbbá, a több mint egy effektív kilogramm nukleárisanyag-leltárral vagy éves forgalommal rendelkező új létesítmény esetén a tulajdonost, az üzemeltetőt, a rendeltetést, a helyszínt, típust, kapacitást és az üzembe helyezés várható időpontját az építkezés megkezdése előtt legalább 200 nappal be kell jelenteni Bizottságnak.
Olyan változásokról, amelyekről a 6. cikkben szereplő különleges biztosítéki rendelkezések szerint nem szükséges előzetes értesítést adni, a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül kell a Bizottságot értesíteni.
Az Európai Unióhoz csatlakozó államok területén lévő létesítményeknek az e rendeletnek az adott országban történő hatályba lépésének napjától számított 30 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni, a hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítmények kivételével, amelyeknek az e rendeletnek az adott országban történő hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni.
A meglévő hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítményeknek e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell alapvető műszaki jellemzőiket a Bizottság felé közölni az I. mellékletben található kérdőív felhasználásával.
Az egyéb meglévő létesítményeknek az I. mellékletben található kérdőívben előírt kiegészítő adatokat e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül kell szolgáltatniuk.
5. cikk
Tevékenységi programok
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások megadják a Bizottságnak a biztosítéki tevékenységének tervezéséhez szükséges következő információkat:
a)
évente, egy tevékenységi keretprogram a XI. melléklet alapján, feltüntetve a tényleges készletfelvételek ideiglenes dátumát;
b)
a tényleges készletfelvétel kezdete előtt legalább 40 nappal az e célból tervezett program.
A tevékenységi keretprogramot és különösen a tényleges készletfelvételeket érintő bármely változást haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal.
6. cikk
Különleges biztosítéki rendelkezések
(1) Az alapvető műszaki jellemzőkre vonatkozó bejelentések és a 3. cikk (1) bekezdés és a 4. cikknek megfelelően megadott alapvető műszaki jellemzők alapján a Bizottság különleges biztosítéki rendelkezéseket fogad el az e cikk (2) bekezdésében szereplő ügyekkel kapcsolatosan. A különleges biztosítéki rendelkezéseket a Bizottság az érintett személyre vagy vállalkozásra szóló határozatával kell kialakítani, figyelembe véve az üzemeltetési és műszaki korlátokat, továbbá az érintett személlyel vagy vállalkozással és az érintett tagállammal folytatott szoros konzultációk útján.
A személyt vagy vállalkozást, akire, vagy amelyre a Bizottság határozata vonatkozik, erről értesíteni kell, s az értesítés egy példányát továbbítani kell az érintett tagállamnak.
A Bizottságnak a különleges biztosítéki rendelkezésekről szóló határozatának az elfogadásáig, az érintett személynek vagy vállalkozásnak e rendelet általános rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A különleges biztosítéki rendelkezések az alábbiakat tartalmazzák:
a)
az anyagmérleg-körzetek megnevezése és a stratégiai pontoknak a kiválasztása, amelyek a nukleáris anyagok forgalmának és készletének mérési kulcspontjai;
b)
azon alapvető műszaki jellemzők, amelyek változásáról előzetes értesítést kell adni;
c)
valamennyi anyagmérleg-körzetre a nukleáris anyagok adatainak nyilvántartási eljárásai és a jelentések elkészítésének módja;
d)
a biztosítéki intézkedések keretében a nyilvántartási célú tényleges készletfelvételek gyakorisága és eljárásai;
e)
a létesítmény körülzárásával és a felügyeletével kapcsolatos intézkedések azoknak a módoknak megfelelően, amelyekben az érintett személlyel vagy vállalkozással megegyeztek;
f)
az érintett személy vagy vállalkozás által kizárólag biztosítéki célokból végzendő mintavételezésekre vonatkozó megállapodások.
(3) A különleges biztosítéki rendelkezések meghatározzák az 5. cikk alapján előírt további bejelentések tartalmát, valamint, hogy milyen feltételek esetén szükséges a nukleáris anyagok szállításának és átvételének előzetes bejelentése.
(4) A Bizottság elfogadott költségvetés alapján visszatéríti az érintett személyeknek vagy vállalkozásoknak azoknak a sajátos szolgáltatásoknak a költségét, amelyek a különleges biztosítéki rendelkezések teljesítése során, vagy amelyek a Bizottság vagy az ellenőrök egyedi kérésének teljesítésével kapcsolatban merülnek fel. A költségvisszatérítés mértékét és módját az érintett felek rögzítik, és ha szükséges, időszakonként felülvizsgálják.
III. FEJEZET
NUKLEÁRIS ANYAGOK NYILVÁNTARTÁSI RENDSZERE
7. cikk
Nyilvántartási rendszer
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások a nukleáris anyagokra vonatkozóan nyilvántartási és ellenőrzési rendszert tartanak fenn. A rendszernek tartalmaznia kell a könyvelési és üzemeltetési nyilvántartásokat, valamint különösen ezen anyagok mennyiségére, kategóriájára, formájára és összetételére vonatkozó információkat a 18. cikk előírásainak megfelelően, továbbá ezek tényleges helyét és a 17. cikkben előírt különleges biztosítéki kötelezettséget, továbbá nukleáris anyagok átvitele esetén a címzett és a feladó adatait.
Annak a mérési rendszernek, amelyen a nyilvántartás alapul, meg kell felelnie a legújabb vagy minőségi szempontból azokkal egyenértékű nemzetközi szabványoknak. E kimutatások alapján, melyeket legalább öt évig meg kell őrizni, biztosítható a Bizottság felé tett bejelentések összeállítása és megalapozása. A nyilvántartási és üzemeltetési kimutatásokat a Bizottság ellenőreinek elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátani, ha a létesítmény ilyen formában tárolja azokat. További részleteket lehet megadni az egyes létesítményekre vonatkozó, a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben.
8. cikk
Üzemeltetési kimutatások
Az üzemeltetési kimutatások minden egyes anyagmérleg-körzetre vonatkozóan, szükség esetén, a következőket tartalmazzák:
a)
a nukleáris anyagok mennyiségében és összetételében bekövetkezett változások meghatározására alkalmazott üzemeltetési adatok;
b)
a leltári tételek jegyzéke, a lehető legfrissebb változatban, és azok találási helye;
c)
a tartályok és a műszerek kalibrálásából, a mintavételezésekből és elemzésekből kapott adatok, beleértve a véletlenszerű és szisztematikus hibákra vonatkozó származtatott becsléseket is;
d)
a minőségellenőrzési mérésekből kapott adatok, beleértve a véletlenszerű és szisztematikus hibákra vonatkozó származtatott becsléseket is, a nukleáris anyag nyilvántartási rendszerre alkalmazva;
e)
annak a műveletsornak a leírása, amelyet a tényleges leltározás előkészítéséhez és felvételéhez végeztek annak érdekében, hogy biztosítsák a leltár helyességét és teljességét;
f)
azoknak az intézkedéseknek a leírása, amelyeket az esetlegesen előforduló véletlen vagy nem mért veszteség okának és nagyságrendjének meghatározása érdekében hoztak;
g)
plutónium izotóp-összetétel, a bomlási izotópokat is beleértve, továbbá referencia-adatok, ha azokat a létesítményben üzemelési okokból rögzítették.
A rendelkezésre álló, g) pontban hivatkozott adatokat kérésre közölni kell a Bizottsággal.
9. cikk
Nyilvántartási kimutatások
Az egyes anyagmérleg-körzetekre vonatkozóan a nyilvántartási kimutatásoknak a következőket kell megjeleníteni:
a)
az összes készletváltozás, hogy a könyv szerinti leltár bármikor megállapítható legyen;
b)
a tényleges leltárkészlet elkészítéséhez felhasznált valamennyi mérési és számítási eredmény;
c)
a készletváltozásokkal, a könyv szerinti leltárral és a tényleges leltárkészlettel kapcsolatban elvégzett valamennyi helyesbítés.
Minden készletváltozással és tényleges leltárkészlettel kapcsolatos nyilvántartási kimutatásban minden egyes adagra vonatkozóan szerepelnie kell az anyagok azonosítási adatainak, az adag-adatoknak és a forrásadatoknak. A kimutatásokban külön nyilván kell tartani az urán, a tórium és a plutónium mennyiségét a 18. cikk (2) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak megfelelően. Ezen kívül, minden készletváltozást illetően fel kell tüntetni a készletváltozás időpontját, és adott esetben, a feladó és fogadó anyagmérleg-körzetet vagy a címzettet.
10. cikk
Nyilvántartási jelentések
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások nyilvántartási jelentéseket szolgáltatnak a Bizottságnak.
A nyilvántartási jelentések az elkészítésük időpontjában rendelkezésre álló információkat tartalmazzák, amelyeket később, szükség esetén helyesbíteni kell. A nyilvántartási jelentéseket elektronikus formában kell a Bizottság felé továbbítani, kivéve, ha a Bizottság ez alól írásbeli felmentést adott, vagy ha a 39. cikkben szereplő átmeneti rendelkezések érvényesek.
A Bizottság indokolt kérésére további részleteket vagy magyarázatokat kell megadni az eredeti jelentésekkel kapcsolatban, általában az ilyen kérést követő három héten belül.
11. cikk
Könyv szerinti nyitóleltár
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások e rendelet hatályba lépésétől számított 30 napon belül egy könyv szerinti nyitóleltárt nyújtanak be a Bizottsághoz az V. mellékletben szereplő minta használatával, amely minden olyan nukleáris anyagot tartalmaz, amely bármilyen címen birtokukban van. Ez a cikk nem vonatkozik azokra a személyekre és vállalkozásokra, amelyek már szolgáltattak könyv szerinti nyitóleltárt a 3227/76/Euratomrendelet szerint, illetve a hulladékkezelő vagy hulladéktároló létesítményekre.
12. cikk
Készletváltozási jelentés
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások az egyes anyagmérleg-körzetekre vonatkozóan készletváltozási jelentést nyújtanak be a Bizottságnak minden nukleáris anyagra, a III. mellékletben megadott mintának megfelelően.
A 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben foglalt eltérő rendelkezés hiányában e jelentéseket havonta, legkésőbb annak a hónapnak a végétől számított 15 napon belül kell benyújtani, amikor a készletváltozás bekövetkezett, vagy ismertté vált, és e készletváltozásokat tartalmaznia kell.
(2) Azokra a hónapokra, amikor tényleges készletfelvétel történt, és a készletfelvétel napja nem a hónap utolsó napja, két külön készletváltozási jelentést kell leadni:
a)
Az első készletváltozási jelentés a tényleges készletfelvétel napjáig bekövetkezett összes készletváltozást tartalmazza és legkésőbb a második készletváltozási jelentéssel együtt, vagy pedig a tényleges készletjegyzékkel és az anyagmérleg-jelentéssel együtt kell megküldeni, amennyiben az utóbbit a második készletváltozási jelentés előtt küldték el;
b)
A második készletváltozási jelentés a tényleges készletfelvétel napja utáni első naptól a hónap végéig bekövetkezett összes készletváltozást tartalmazza, és a hónap végétől számított 15 napon belül kell megküldeni.
(3) Azokra a hónapokra, amelyekben nem fordult elő készletváltozás, az érintett személyek vagy vállalkozások a készletváltozási jelentést az előző havi könyv szerinti zárókészlet átvitelével küldik meg.
(4) A kis készletváltozásokat, mint pl. minták elemzési célú átadása - annak érdekében, hogy egyetlen készletváltozásként lehessen ezeket jelenteni -, össze lehet vonni a 6. cikkben említett, az érintett létesítményre megállapított különleges biztosítéki rendelkezéseknek megfelelően.
(5) A készletváltozási jelentésekhez a készletváltozásokat magyarázó kommentárokat lehet csatolni.
13. cikk
Az anyagmérleg-jelentés és a tényleges leltárkészleti jegyzék
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások minden anyagmérleg-körzetre megküldik a Bizottságnak:
a)
A IV. mellékletben szereplő mintának megfelelő anyagmérleg-jelentést, amely kimutatja:
i.
a tényleges nyitókészletet;
ii.
a készletváltozásokat (először a növekedéseket, aztán a csökkenéseket);
iii.
a könyv szerinti zárókészletet;
iv.
a tényleges zárókészletet;
v.
a leltárkülönbözetet.
b)
Az V. mellékletben szereplő minta szerinti tényleges leltárkészleti jegyzéket, külön kimutatva az összes adagot.
Ezeket a jelentéseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tényleges leltár felvételének dátumától számított 30 napon belül kell benyújtani.
Az adott létesítményre vonatkozó, 6. cikkben hivatkozott eltérő különleges biztosítéki rendelkezések hiányában tényleges készletfelvételt kell végrehajtani minden naptári évben, és két egymást követő tényleges készletfelvétel közötti időszak nem lehet 14 hónapnál hosszabb.
14. cikk
Külön jelentések
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások külön jelentést nyújtanak be a Bizottság részére mindazon esetekben, amikor a 15. vagy 22. cikkben említett körülmények felmerülnek.
Az ilyen jelentésekben feltüntetendő információk típusa a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben van megadva.
A külön jelentéseket és azokat a további részleteket vagy magyarázatokat, amelyeket a Bizottság ezekkel a jelentésekkel kapcsolatban esetlegesen kér, haladéktalanul be kell nyújtani.
15. cikk
Rendkívüli események
Külön jelentést kell készíteni a következő esetekben:
a)
ha rendkívüli eseményből vagy körülményekből eredően úgy vélhető, hogy a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben az ezen esetekre meghatározott határértékeket meghaladó növekedés vagy csökkenés következett vagy következhetett be a nukleáris anyagok mennyiségében;
b)
ha az anyag körülhatárolása váratlanul olyan mértékben változott meg, amely a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben meghatározottól olyan mértékig eltér, hogy lehetővé válhat a nukleáris anyagok illetéktelen eltávolítása.
Ezeket a jelentéseket az érintett személyeknek és vállalkozásoknak haladéktalanul be kell nyújtani, amint tudomásukra jut bármilyen ilyen csökkenés vagy növekedés vagy az anyag körülhatárolásában bekövetkezett hirtelen változás, vagy bármely olyan tény, amelynek alapján úgy vélhető, hogy ilyen esemény bekövetkezhet. Az okokat is haladéktalanul jelenteni kell, amint ismertté válnak.
16. cikk
Nukleáris átalakulások bejelentése
A reaktorok vonatkozásában a nukleáris átalakulások számított adatait legkésőbb akkor kell bejelenteni, amikor a kiégett üzemanyagot elszállítják a reaktor anyagmérleg-körzetéből. Ezen kívül a nukleáris átalakulások nyilvántartásának és bejelentésének egyéb eljárásait is meg lehet határozni a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben.
17. cikk
Különleges biztosítéki kötelezettségek
(1) Valamely harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel kötött megállapodásban a Bizottság által vállalt különleges biztosítéki kötelezettségeket, hacsak az adott megállapodás másként nem rendeli, külön-külön fel kell tüntetni az alábbi értesítésekben:
a)
a 11. cikkben előírt könyv szerinti nyitóleltár;
b)
a 12. cikkben előírt készletváltozási jelentések, beleértve a könyv szerinti zárókészleteket is;
c)
a 13. cikkben előírt anyagmérleg-jelentések és tényleges leltárkészleti jegyzékek;
d)
a 20. és 21. cikkben előírt tervezett behozatalok és kivitelek.
Az ilyen elkülönített feltüntetés, kivéve, ha ezen megállapodások kifejezetten megtiltják, nem zárja ki eleve az anyagok fizikai keverését.
(2) Az (1) bekezdés nem érvényes a Közösségnek és a tagállamoknak a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel kötött megállapodásaira.
18. cikk
Nukleáris anyagok tömegegységei és kategóriái
(1) Az ebben a rendeletben említett értesítésekben a rendelet alá tartozó anyagok mennyiségét grammban kell kifejezni.
A vonatkozó anyagnyilvántartásokat grammban, vagy pedig kisebb egységekben kell vezetni. E nyilvántartásokat hitelt érdemlően és különösen a tagállamok jelenlegi gyakorlatának megfelelően kell vezetni.
Az értesítésekben a mennyiségeket a legközelebbi egységre lefelé lehet kerekíteni, amennyiben az első tizedes 0 és 4 között van, és felfelé lehet kerekíteni, amennyiben az első tizedes 5 és 9 között van.
(2) Amennyiben a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezések nem írnak elő mást, az értesítéseknek az alábbiakat kell tartalmazni:
a)
az urán, tórium, illetve plutónium elemek teljes tömegét, továbbá dúsított uránium esetén a hasadó izotópok teljes tömegét;
b)
a külön anyagmérleg-jelentéseket, valamint külön a soron hozott tételeket a készletváltozási jelentésekben és tényleges készletfelvételi jegyzékekben a nukleáris anyagok következő kategóriáira:
i.
szegényített urán;
ii.
természetes urán;
iii.
20 %-nál kisebb mértékben dúsított urán;
iv.
20 % vagy annál nagyobb mértékben dúsított urán;
v.
plutónium;
vi.
tórium.
19. cikk
Eltérések
(1) A különleges körülmények figyelembevétele érdekében, amelyek között a biztosítéki egyezmény hatálya alá tartozó anyagokat használnak fel vagy állítanak elő, a Bizottság írásban eltérést engedélyezhet a nukleáris anyagok gyártóinak és felhasználóinak a 10-18. cikkben előírt bejelentések formájára és gyakoriságára vonatkozó szabályoktól.
Az eltérés az érintett személyeknek vagy vállalkozásoknak a IX. mellékletben foglalt formanyomtatvány felhasználásával benyújtott kérésére adható meg.
Az eltérés csak olyan teljes anyagmérleg-körzetekre adható meg, amelyekben nem történik olyan nukleáris anyaggal együttes feldolgozás vagy tárolás, amelyre nem adható ki eltérés.
(2) A Bizottság olyan anyagmérleg-körzetre adhat meg eltérést, amely:
a)
az I-G. mellékletben megadottakkal összemérhető mennyiségű nukleáris anyaggal rendelkezik, és azt változatlan állapotban tartják hosszú időn keresztül;
b)
olyan szegényített uránnal, természetes uránnal vagy tóriummal rendelkezik, amelyet kizárólag nem-nukleáris tevékenységekhez használnak fel;
c)
olyan különleges hasadóanyagokkal rendelkezik, amelyeket grammnyi vagy kisebb mennyiségekben, beépített érzékelő komponensként használnak fel műszerekben;
d)
olyan plutóniummal rendelkezik, amelyben a Pu-238 izotóp koncentrációja meghaladja a 80 %-ot.
(3) Az eltérésben részesült személyek és vállalkozások minden év január 31-ig éves jelentést kötelesek küldeni a Bizottságnak a X. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával. E jelentésben az előző naptári év végi helyzetet kell ismertetni.
(4) Nukleáris anyag harmadik országba történő kivitele esetén az eltérésben részesült személyek és vállalkozások jelentést adnak a Bizottságnak legkésőbb 15 nappal annak a hónapnak a végétől számítva, amelyben a kivitelre sor került, a X. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával. E jelentésben fel kell tüntetni a kivitt nukleáris anyag mennyiségét, továbbá azt a megmaradt nukleáris anyagkészletet, amelyre az eltérés vonatkozik.
(5) Nukleáris anyag harmadik országból történő behozatala esetén az eltérésben részesült személyek és vállalkozások kérelmet intéznek a Bizottsághoz, hogy egészítse ki azon anyagok jegyzékét, amelyre az eltérés vonatkozik. A kérelmet azonnal, de legkésőbb 15 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak azt követően, hogy a személynek vagy vállalkozásnak tudomására jutott a szállítás dátuma, a IX. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával.
(6) A Bizottság a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben a jelentések formáját és gyakoriságát illetően egyéb külön kikötéseket is meghatározhat.
(7) Amennyiben az eltérés feltételei már nem teljesülnek, a Bizottság az eltérést visszavonja, azon érintett személy vagy vállalkozás tájékoztatásának kézhezvétele alapján, aki az eltérést kapta.
IV. FEJEZET
ÁLLAMOK KÖZÖTTI ÁTADÁSOK
20. cikk
Kivitelek és szállítások
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést küldenek a Bizottságnak, ha bármely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot:
a)
ki akarnak vinni egy harmadik országba;
b)
szállítani akarnak egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamból egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamba;
c)
szállítani akarnak egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamból egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamba.
(2) Az előzetes értesítésre csak akkor van szükség:
a)
ha a szállítmány meghaladja az egy effektív kilogrammot;
vagy
b)
ha az adott létesítmény által ugyanabba az államba szállított teljes anyagmennyiség bármely összefüggő tizenkét hónap alatt meghaladhatja az egy effektív kilogrammot, még akkor is, ha egyetlen szállítmány tömege sem haladja meg az egy effektív kilogrammot.
(3) Ezt az értesítést a VI. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával a szállításról szóló szerződés aláírása után kell megtenni, de minden esetben kellő időben ahhoz, hogy legalább nyolc munkanappal az anyag szállításra való előkészítése előtt beérkezzen a Bizottsághoz.
(4) Ha ez a fizikai védelem szempontjából szükséges, az értesítés formájáról és benyújtásának módjáról külön meg lehet állapodni a Bizottsággal.
(5) A hulladékokban vagy ércekben lévő nukleáris anyagok kivitelére és feladására nem vonatkoznak az (1)-(4) bekezdés rendelkezései.
21. cikk
Behozatalok és átvételek
(1) A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést küldenek a Bizottságnak, ha bármely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagot:
a)
be akarnak hozni egy harmadik országból;
b)
fogadni akarnak egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamban egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamból;
c)
fogadni akarnak egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamban egy nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamból.
(2) Az előzetes értesítésre csak akkor van szükség:
a)
ha a szállítmány nagysága meghaladja az egy effektív kilogrammot;
vagy
b)
ha az adott létesítmény által ugyanabból az államból behozott összes anyagmennyiség bármely összefüggő tizenkét hónap alatt meghaladhatja az egy effektív kilogrammot, még akkor is, ha egyetlen szállítmány tömege sem haladja meg az egy effektív kilogrammot.
(3) Az értesítést a VII. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával az anyag várható beérkezését annyival megelőzően, de legkésőbb az átvétel időpontjában kell megtenni, hogy legalább öt munkanappal az anyag kicsomagolása előtt beérkezzen a Bizottsághoz.
(4) Ha ez a fizikai védelem szempontjából szükséges, az értesítés formájáról és benyújtásának módjáról külön meg lehet állapodni a Bizottsággal.
(5) A hulladékokban vagy ércekben lévő nukleáris anyagok kivitelére és feladására nem vonatkoznak az (1)-(4) bekezdés rendelkezései.
22. cikk
Elveszés vagy késedelem a szállítás alatt
A 20. és 21. cikk szerint értesítést adó személyek vagy vállalkozások egy a 14. cikkben előírtak szerinti külön jelentést nyújtanak be, amennyiben arról értesültek, hogy - kivételes körülmények vagy esemény folytán - a nukleáris anyag elveszett vagy vélhetően elveszett, vagy ha jelentős késedelem következett be a szállítás során.
23. cikk
Időpontváltozás közlése
Amennyiben a nukleáris anyagnak a 20. és 21. cikkben előírt értesítésekben megadott szállítás előtti becsomagolási, szállítási vagy kicsomagolási időpontjában változás állott be - de nem olyan, amely külön jelentés adását indokolná - ezt haladéktalanul közölni kell, megadva a módosított időpontokat, amennyiben azok ismeretesek.
V. FEJEZET
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
24. cikk
Érctermelők
(1) Minden személynek vagy vállalkozásnak, aki, illetve amely egy tagállam területén érckitermelést végez, be kell jelentenie az érckitermelés alapvető műszaki jellemzőit a Bizottságnak az I-J. mellékletben található kérdőív felhasználásával e rendelet hatályba lépésének napjától számított 120 napon belül, és közölnie kell tevékenységi programját az 5. cikkel összhangban.
(2) A 7., 8. és 9. cikkben foglaltaktól eltérően, minden érckitermelést végző személy vagy vállalkozás nyilvántartást vezet, feltüntetve abban többek közt a kitermelt érc mennyiségét, annak átlagos urán és tórium tartalmát, valamint a bányában lévő kitermelhető érckészletet. A kimutatásoknak tartalmazniuk kell a szállítmányok adatait, minden esetben megadva a nevet, címzettet és a mennyiséget.
Ezeket a kimutatásokat legalább öt évig meg kell őrizni.
25. cikk
Ércszállítási/érckiviteli jelentések
A 10-18. cikkben foglaltaktól eltérően, az a személy vagy vállalat, aki, illetve amely harmadik országba ércet exportál, erről a VIII. mellékletben szereplő formanyomtatványnak megfelelően tájékoztatja a Bizottságot:
a)
az egyes bányákból feladott anyag mennyiségéről, az előző naptári évre vonatkozóan minden év január 31-ig;
és
b)
a harmadik országokba irányuló kivitelekről, legkésőbb a feladás napján.
26. cikk
Fuvarozók és átmeneti tárolási ügynökök
Minden személy vagy vállalkozás, aki vagy amely nukleáris alapanyagot vagy különleges hasadóanyagokat szállít, vagy szállítás közben ideiglenesen tárol a tagállamok területén, csak megfelelően aláírt és keltezett elismervény ellenében veheti át, illetve adhatja át ezeket. Ez az elismervény tartalmazza az anyagokat átadó és fogadó fél nevét, a szállított anyagok mennyiségét, valamint fajtáját, formáját és összetételét.
Amennyiben ez a fizikai védelem érdekében szükséges, a szállított anyagok leírása helyettesíthető a szállítmány alkalmas azonosítóival. Az ilyen azonosítóknak nyomon követhetőknek kell lenniük a 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek és vállalkozások által vezetett nyilvántartások számára.
Ezeket a nyilvántartásokat a szerződő feleknek legalább öt évig meg kell őrizniük.
27. cikk
Helyettesítő nyilvántartások fuvarozók és átmeneti tárolási ügynökök számára
Az említett személyek vagy vállalkozások által azon jogszabályoknak megfelelően készített nyilvántartásai, amelyek azoknak a tagállamoknak a területén vonatkoznak rájuk, ahol működnek, helyettesíthetik a 26. cikkben említett nyilvántartásokat, feltéve, hogy ezek tartalmazzák az említett cikkben előírt összes információt.
28. cikk
Közvetítők
Nukleáris anyagokkal való ellátásra irányuló szerződés megkötésében részt vevő közvetítőknek, mint pl. meghatalmazott ügynököknek, közvetítőknek vagy bizományosoknak, a szerződés lejárta után még legalább öt évig meg kell őrizni az általuk vagy nevükben bonyolított ügylettel kapcsolatos valamennyi dokumentumot. Ezeknek a dokumentumoknak tartalmazniuk kell a szerződő felek nevét, a szerződés keltét, az anyagok mennyiségét, kategóriáját, formáját és összetételét, valamint származási és rendeltetési helyét.
29. cikk
Információk és adatok továbbítása
A Bizottság az e rendelet alapján szerzett információkat és adatokat továbbíthatja a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek.
30. cikk
Nyitó hulladékkészlet-jegyzék és nyilvántartások
(1) A 11. cikkben foglaltaktól eltérően, minden személy vagy vállalkozás, aki, vagy amely olyan nukleáris anyagot kezel vagy tárol, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, egy kategóriánkénti nyitó készletjegyzéket nyújt be a Bizottságnak az összes nukleáris anyagról e rendelet hatályba lépésétől számított 120 napon belül.
(2) Minden személy vagy vállalkozás, aki, vagy amely olyan nukleáris anyagot kezel vagy tárol, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, nyilvántartást vezet erről.
A korábban visszatartott hulladékként bejelentett anyagok vonatkozásában a 7-11., 13. és 17. cikk (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően, a korábban kondicionált hulladékként bejelentett anyagok vonatkozásában pedig a 7-13. és 17. cikkben foglaltaktól eltérően, ezeknek a kimutatásoknak az alábbiakat kell tartalmazni:
a)
a nukleáris anyag mennyiségében és összetételében bekövetkező változások meghatározásához használt üzemeltetési adatok;
b)
egy készletjegyzék, amelyet évente, a tényleges készletfelvételt követően aktualizálni kell;
c)
annak a műveletsornak a leírása, amelyet a tényleges leltározás előkészítéséhez és felvételéhez végeztek annak érdekében, hogy biztosítsák a leltár helyességét és teljességét;
d)
azoknak az intézkedéseknek a leírása, amelyeket az esetlegesen előforduló véletlen vagy nem mért veszteség okának és nagyságrendjének meghatározása érdekében hoztak;
e)
valamennyi készletváltozás, hogy kérelem esetén meg lehessen állapítani a könyv szerinti készletet.
A visszatartott hulladék feldolgozásával kapcsolatos jelentési követelményeket a 6. cikkben hivatkozott különleges biztosítéki rendelkezésekben kell megadni.
31. cikk
Hulladékok feldolgozása
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások előzetes értesítést adnak a Bizottságnak minden olyan anyag feldolgozási kampányáról, amely korábban visszatartott vagy kondicionált hulladékként került bejelentésre, kivéve az elem-szétválasztás nélküli újracsomagolást vagy további kondicionálást.
Ennek a XII. mellékletben található formanyomtatvány felhasználásával készülő értesítésnek a következőkről kell információkat tartalmaznia: plutónium, erősen dúsított urán és urán-233 adagonkénti mennyisége, a forma (üveg, erősen aktív folyadék stb.), a kampány várható időtartama, továbbá az anyag feltalálási helye a kampány előtt és után. Ezt az értesítést a kampány megkezdését legalább 200 nappal megelőzően kell megküldeni a Bizottságnak.
32. cikk
Kondicionált hulladékok átszállítása
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében említett személyek vagy vállalkozások legkésőbb minden év január 31-ig a következő éves jelentéseket nyújtják be:
a)
a tagállamok területén lévő vagy azon kívüli létesítménybe irányuló kondicionált hulladékszállítmányok vagy kivitelek, a XIII. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;
b)
anyagmérleg-körzet kóddal nem rendelkező vagy a tagállamok területén kívüli létesítményből érkezett szállítmányok vagy behozatalok, a XIV. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával;
c)
a plutóniumot, erősen dúsított uránt vagy urán-233-at tartalmazó kondicionált hulladékok helyében bekövetkezett változások, a XV. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával.
33. cikk
Nemzetközi kötelezettségek
Az ebben a rendeletben és különösen ennek 3. cikke (2) bekezdésében, 31. cikkében és 32. cikk c) pontjában foglalt rendelkezéseket a Közösségnek és a nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamok kötelezettségeivel összehangolva kell alkalmazni, az 1999/188/Euratom kiegészítő jegyzőkönyv értelmében.
VI. FEJEZET
NUKLEÁRIS FEGYVERREL RENDELKEZŐ TAGÁLLAMOK TERÜLETÉN ALKALMAZANDÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
34. cikk
Nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamokra vonatkozó különös rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem vonatkozik:
a)
olyan létesítményekre, illetve létesítmény-részekre, amelyek védelmi igények kielégítésére szolgálnak, és amelyek egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam területén találhatók;
vagy
b)
olyan nukleáris anyagokra, amelyek az adott nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam védelmi igényeinek kielégítésére szolgálnak.
(2) Olyan nukleáris anyagok, létesítmények, illetve létesítmény-részek vonatkozásában, amelyek alkalmasak lehetnek védelmi igények kielégítésére, és egy nukleáris fegyverrel rendelkező tagállam területén találhatók, e rendelet alkalmazásának mértékét és az e rendelet által előírt eljárásokat a Bizottság határozza meg az érintett tagállamokkal folytatott konzultációval és azokkal egyetértésben, figyelembe véve a Szerződés 84. cikkének második bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak ellenére:
a)
a 3. cikk (1) bekezdésében, a 4. cikkben és a 6. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók azokra a létesítményekre, illetve létesítmény-részekre, amelyek bizonyos időszakokban kizárólag védelmi célokra is alkalmas nukleáris anyagokkal üzemelnek, de más időszakokban kizárólag polgári célú nukleáris anyagokkal üzemelnek;
b)
a 3. cikk (1) bekezdésében, a 4. cikkben és a 6. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók - a nemzetbiztonsági okokból indokolt kivételekkel - azokra a létesítményekre vagy létesítmény-részekre, amelyekbe a bejutást ilyen okok miatt korlátozhatják, de amelyekben egymással párhuzamosan folyik polgári célú, illetve védelmi célokra is alkalmas nukleáris anyagok termelése, kezelése, szétválasztása, újrafeldolgozása, vagy egyéb módon történő felhasználása;
c)
a 2. és 5. cikk, 7-32. cikk, e cikk (1) és (2) bekezdésében és a 35., 36., 37. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazandók minden olyan polgári célú nukleáris anyagra, amely e bekezdés a) és b) pontjában említett létesítményekben vagy létesítmény-részekben található;
d)
a 3. cikk (2) bekezdésében, a 31. cikkben és a 32. cikk c) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a nukleáris fegyverrel rendelkező tagállamok területén.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
35. cikk
Az adatok bizalmas kezelése
A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozatban szereplő biztonságról szóló bizottsági rendelkezések érvényesek - az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 24. cikkének végrehajtásáról szóló 3. sz. rendelet sérelme nélkül - a Bizottság által e rendelet értelmében megszerzett adatokra, ismeretekre és dokumentumokra.
Az adatszolgáltatás biztonságáról a Bizottság és az érintett személy, vállalkozás vagy szervezet közösen állapodnak meg, és annak összhangban kell lennie a tagállamnak az ilyen adatszolgáltatás biztonságára vonatkozó követelményeivel.
36. cikk
A Közösségen kívülről ellenőrzött létesítmények
Olyan létesítményeknél, amelyeket egy Közösségen kívül letelepedett személy vagy vállalkozás irányít, az e rendelet által előírt kötelezettségeket a létesítmény helyi vezetésének kell teljesítenie.
37. cikk
Iránymutatások
E rendelet alkalmazásával kapcsolatosan a Bizottság ajánlás formájában iránymutatásokat fogad el és tesz közzé, és ezeket a szerzett tapasztalatokra figyelemmel aktualizálja, a tagállamokkal folytatott szoros konzultációk útján és az érdekelt felek észrevételeinek figyelembevételével.
38. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 3227/76/Euratom rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozások az e rendeletre való hivatkozásoknak értendők.
39. cikk
Átmeneti időszak
A Bizottság felmentést adhat a III., IV. és V. mellékletben szereplő jelentési formanyomtatványok használatának kötelezettsége alól. A felmentés az olyan személyekre vagy vállalkozásokra alkalmazható, akik vagy amelyek a 3227/76/Euratom rendelet II., III. és IV. melléklete szerinti formanyomtatványokat használják e rendelet hatályba lépésének napján. A felmentés legfeljebb öt évre terjedhet ki ettől a naptól számítva.
A 3. cikk (1) bekezdés első albekezdésében hivatkozott személyek vagy vállalkozások e rendelet hatályba lépésének napjától számított három éven belül értesítik a Bizottságot arról, hogy mely naptól kezdődően kívánják a III., IV., és V. mellékletben szereplő jelentési formanyomtatványokat alkalmazni. Megfelelően indokolt kérelem és egy végrehajtási program bemutatása alapján a Bizottság, esetenkénti elbírálással, ezt az időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthatja.
40. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészben kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. február 8-án.