KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 709/98 af 30. marts 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 1686/72 om visse regler om støtte inden for frøsektoren, for så vidt angår kontrolsystemet, og om fastsættelse af nærmere regler om anvendelse af mekanismen til stabilisering af produktionen af ris til udsæd
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2358/71 af 26. oktober 1971 om den fælles markedsordning for frø (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (2), særlig artikel 3, stk. 5, og artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
Ved Rådets forordning (EØF) nr. 1674/72 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3795/85 (4), blev der fastsat almindelige regler om ydelse og finansiering af støtte inden for frøsektoren;
ved artikel 3, stk. 4a, i forordning (EØF) nr. 2358/71 blev der indført en mekanisme til stabilisering af produktionen af ris til udsæd; denne stabiliseringsmekanisme indebærer fastsættelse af en maksimal mængde ris til udsæd, hvortil der kan ydes støtte i EF, og sikrer afsætning af en mængde svarende til det basisareal, der er fastsat i artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 192/98;
udbyttet af dyrkningen af ris til udsæd i de forskellige medlemsstater bør beregnes på grundlag af den periode, der betragtes som repræsentativ i henhold til forordning (EF) nr. 3072/95; med henblik herpå beregnes gennemsnittet af tre år inden for perioden 1990/91 til 1994/95, idet der ses bort fra det år, hvor udbyttet er størst, og det år, hvor udbyttet er mindst;
ris høstet i et høstår anvendes normalt til at tilså arealerne til produktion af uafskallet ris og ris til udsæd i det følgende høstår; i den periode, der betragtes som repræsentativ, blev der anvendt 0,2 ton ris til tilsåning af en hektar, og for at tilså det i artikel 6 i forordning (EF) nr. 3072/95 fastsatte basisareal på 433 123 hektar er det nødvendigt at anvende 86 624,600 tons ris til udsæd;
den maksimale mængde ris til udsæd, hvortil der kan ydes støtte i EF, skal fordeles på de enkelte producentmedlemsstater på basis af medlemsstaternes produktion af ris til udsæd i samme repræsentative periode; under hensyntagen til ændringerne i det årlige udbytte bør der indføres en bestemmelse om, at den maksimale mængde, der er fastsat for de enkelte medlemsstater, kan justeres inden for rammerne af den maksimale mængde, hvortil der kan ydes støtte i EF;
for at stabiliseringsmekanismen kan fungere tilfredsstillende, bør der fastsættes en frist for indgivelsen af ansøgningen om støtte til ris til udsæd og for medlemsstaternes fremsendelse til Kommissionen af oplysningerne om de mængder ris til udsæd, hvortil der ansøges om støtte, med henblik på beregningen af de procentsatser, hvormed støtten eventuelt skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater;
udbetalingen af støtten til ris til udsæd skal først finde sted, når Kommissionen har fastsat de procentsatser, hvormed støtten skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater;
der skal føres effektiv kontrol med overholdelsen af bestemmelserne om EF-støtte; med henblik herpå bør der fastsættes detaljerede kriterier og tekniske regler for gennemførelsen af den administrative kontrol og kontrollen på stedet; de hidtidige erfaringer med kontrollen på stedet viser, at det vil være hensigtsmæssigt at supplere minimumskontrolsatserne med en risikoanalyse og at fastlægge de faktorer, der skal tages i betragtning;
under hensyntagen til de hidtidige erfaringer og til proportionalitetsprincippet samt de særlige problemer, der er forbundet med de tilfælde, hvor der foreligger force majeure, bør der vedtages bestemmelser, som tager sigte på forebyggelse af uregelmæssigheder og svig og iværksættelse af effektive sanktioner; med henblik herpå bør der fastsættes sanktioner, som gradueres efter uregelmæssighedens grovhed, og som i værste fald kan indebære fuldstændig udelukkelse fra støtteordningen i det pågældende år og i det følgende år;
der bør indføres et effektivt system, som kan sikre, at støtten er berettiget, og det bør fastsættes, at støtten nedsættes, hvis ansøgningen indgives for sent; dette system kunne baseres på det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november 1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 820/97 (7), og i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3887/92 af 23. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (8), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2015/95 (9);
Forvaltningskomitéen for Frø har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1686/72 (10), ændres således:
1) Følgende indsættes som artikel 1a:
»Artikel 1a
I denne forordning forstås ved »afsætning«: lagerføring, frembydelse eller udbydelse til salg, salg eller levering til en anden person.«
2) Følgende indsættes som artikel 2a:
»Artikel 2a
1. Støtten ydes kun, hvis støttemodtageren på det tidspunkt, hvor ansøgningen indgives, rent faktisk har afsat de frø, for hvilke der ansøges om støtte, til udsæd. Støtten ydes kun, hvis modtageren over for den berørte medlemsstat fører tilfredsstillende bevis for, at denne betingelse er opfyldt.
2. Medlemsstaterne foretager uanmeldt kontrol for at undersøge, om de frø, hvortil der er ydet støtte, umiddelbart er blevet anvendt til det formål, hvortil de var bestemt, og om betingelserne for ydelsen af støtten er blevet overholdt, og meddeler Kommissionen, hvilke foranstaltninger der er vedtaget som følge af den nævnte kontrol.«
3) Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
1. Bortset fra de tilfælde, hvor det drejer sig om ris til udsæd, ydes støtten til frøformereren efter ansøgning, som skal indgives efter høsten og før den dato, der er fastsat af den pågældende medlemsstat for hver art eller sortsgruppe.
2. Bortset fra de tilfælde, hvor det drejer sig om ris til udsæd, udbetaler medlemsstaten støttebeløbet til frøformereren inden to måneder efter indgivelsen af ansøgningen og senest den 31. juli i det år, der følger efter høståret.«
4) Følgende indsættes som artikel 3a, 3b og 3c:
»Artikel 3a
1. For ris til udsæd fastsættes en maksimal mængde på 86 624,600 tons pr. år, hvortil der vil kunne ydes støtte i EF. Den maksimale mængde fordeles på følgende måde på de enkelte producentmedlemsstater:
TABELPOSITION
Mængden pr. producentmedlemsstat kan under de i stk. 3 fastsatte omstændigheder tilpasses inden for rammerne af den maksimale mængde, der er fastsat for EF.
2. Med forbehold af anvendelsen af artikel 2a ydes støtten for ris til udsæd til formeringsvirksomheden efter ansøgning, som skal indgives efter høsten og inden den 20. juni i det år, der følger efter høståret, inden for rammerne af den maksimale mængde, der er fastsat for EF. Producentmedlemsstaterne giver senest den 15. juli i det år, der følger efter høståret, Kommissionen meddelelse om de mængder, hvortil der er ansøgt om støtte.
3. Hvis summen af de mængder, hvortil der er ansøgt om støtte i producentmedlemsstaterne, overstiger den maksimale mængde, der er fastsat for EF, nedsættes støtten for hver berørt medlemsstat med en procentdel svarende til overskridelsen af den fastsatte nationale mængde. I så fald fastsætter Kommissionen de procentsatser, hvormed støtten skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater.
4. Når det drejer sig om ris til udsæd, udbetaler medlemsstaten støttebeløbet til formereren mellem den 31. juli og den 30. september i det år, der følger efter høståret.
Artikel 3b
1. Den i artikel 2a, stk. 2, omhandlede kontrol omfatter:
a) administrativ kontrol, herunder krydskontrol, for at undgå, at der uretmæssigt udbetales støtte to gange i samme kalenderår. Denne krydskontrol omfatter marker, som er genstand for en officiel undersøgelse, og med hensyn til hvilke det er blevet fastslået, at betingelserne i de direktiver, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, første led, i forordning (EØF) nr. 1674/72, er overholdt
b) kontrol af regnskabsbilag med henblik på at undersøge, om de frø, hvortil der er ydet støtte, i det mindste umiddelbart er blevet anvendt til det formål, hvortil de var bestemt
c) yderligere kontrolforanstaltninger, som medlemsstaten finder nødvendige, navnlig med henblik på at hindre, at der ydes støtte til ikke-certificerede frø eller til frø indført fra tredjelande.
Kontrollen skal omfatte et repræsentativt udsnit af ansøgningerne. Dette udsnit skal udgøre mindst 5 % af støtteansøgningerne for hver art. Udvælgelsen af de ansøgninger, der skal kontrolleres, foretages af den kompetente myndighed, bl.a. på grundlag af en risikoanalyse samt under hensyntagen til støtteansøgningernes repræsentative karakter. Risikoanalysen foretages under hensyntagen til:
- støttebeløbene
- mængden af certificerede frø i forhold til de godkendte arealer
- udviklingen sammenlignet med det foregående år
- andre parametre, som defineres af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne foretager eventuelt kontrol hos forædlerne eller frøvirksomhederne samt hos de endelige forbrugere.
3. Følgende artikler i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3887/92 (*) finder anvendelse:
- artikel 6, stk. 1, vedrørende effektiv kontrol af overholdelsen af betingelserne for ydelse af støtte
- artikel 11 vedrørende supplerende nationale sanktioner samt tilfælde af force majeure
- artikel 12 vedrørende udfærdigelse af en rapport om kontrolbesøget
- artikel 13 vedrørende kontrol på stedet
- artikel 14 vedrørende uretmæssige udbetalinger.
Artikel 3c
1. Medmindre der foreligger force majeure, medfører en forsinket indgivelse af ansøgningen, at de i ansøgningen anførte støttebeløb, som frøformereren ville have haft ret til, hvis de fastsatte frister var blevet overholdt, nedsættes med 1 % pr. dag. Under alle omstændigheder kan støtteansøgningen ikke antages og ikke give anledning til udbetaling af støtte, hvis den forelægges efter den 30. juni i det år, der følger efter høståret, for så vidt angår ris til udsæd, eller efter den tiende dag efter den af den berørte medlemsstat fastsatte frist, for så vidt angår de resterende arter eller sortsgrupper.
2. Konstateres det, at de indgivne støtteansøgninger vedrører frø, som modtageren rent faktisk ikke har afsat til udsæd, nedsættes støtten til formereren af den berørte art med 50 %, hvis de mængder, som ikke er blevet afsat til udsæd, udgør over 2 %, men ikke over 5 %, af de mængder, der er anført i støtteansøgningen. Hvis de mængder, som støttemodtageren ikke har afsat til udsæd, udgør over 5 % af de mængder, der er anført i støtteansøgningen, kan der ikke ydes nogen støtte til frøformereren i det pågældende høstår.
3. Hvis en støtteansøgning vedrører frø, som ikke er certificeret officielt, eller frø, som ikke er høstet på den berørte medlemsstats område i det kalenderår, i hvilket det for støtten relevante høstår begynder, ydes der ikke nogen støtte til frøformereren i det pågældende høstår og i det følgende høstår.
(*) EFT L 391 af 31. 12. 1992, s. 36.«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Den anvendes fra høståret 1998/99.
Ansøgninger om støtte vedrørende formeringskontrakter eller -erklæringer registreret inden høståret 1998/99 er ikke omfattet af den i artikel 3b, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1686/72 nævnte kontrol.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998.
A Bizottság 709/98/EK rendelete
(1998. március 30.)
a vetőmagra vonatkozó támogatás egyes részletes szabályairól szóló 1686/72/EGK rendeletnek az ellenőrzési eljárások tekintetében történő módosításáról, valamint a rizsvetőmag-termelés stabilizációs mechanizmusának alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb a 192/98/EK rendelettel [1] módosított, a vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló, 1971. október 26-i 2358/71/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére és 11. cikkére,
mivel a legutóbb a 3795/85/EGK rendelettel [3] módosított 1674/72/EGK tanácsi rendelet [4] megállapítja a vetőmagok utáni támogatás nyújtásának és finanszírozásának általános szabályait;
mivel a 2358/71/EGK rendelet 3. cikkének (4a) bekezdése stabilizációs mechanizmust határoz meg a rizsvetőmag-termelésre vonatkozóan; mivel e mechanizmus keretében rögzíteni kell azt a közösségi vetőmag-támogatásban részesíthető legnagyobb mennyiséget, amely lehetővé teszi a legutóbb a 192/98/EK rendelettel módosított, a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendelet [5] 6. cikkében meghatározott bázisterület tekintetében a vetőmag-értékesítési lehetőségek fenntartását;
mivel a rizsvetőmag-termelés különböző tagállamokban tapasztalt agronómiai hozamainak meghatározásához célszerű ugyanazt az időszakot használni, amely a 3072/95/EK rendelet alkalmazásában reprezentatívnak minősül; mivel ennek megfelelően az a hároméves átlag került felhasználásra, amelyet az 1990/91-től 1994/95-ig terjedő időszakra vonatkozóan a legnagyobb és a legkisebb hozamú év figyelmen kívül hagyásával számítottak ki;
mivel az egy gazdasági évben betakarított vetőmagot általában hántolatlanrizs- és rizsvetőmag-termelő területek bevetésére használják fel a következő gazdasági évben; mivel a reprezentatívnak tekintett időszak során a Közösségben egy hektár bevetésére felhasznált vetőmagmennyiség 0,2 tonna volt, azaz a 3072/95/EK rendelet 6. cikkében meghatározott 433123 hektár bázisterület bevetéséhez 86624600 tonna vetőmagra volt szükség;
mivel azt a legnagyobb mennyiséget, amely után a Közösségben rizsvetőmag-támogatás nyújtható, a tagállamok azonos reprezentatív időszakbeli termelése alapján fel kell osztani termelő tagállamonként; mivel az éves hozamingadozás figyelembevétele érdekében rendelkezni kell az egyes tagállamokban érvényes legnagyobb támogatható mennyiség kiigazításáról, azzal a feltétellel, hogy a Közösség egészére megállapított mennyiséget nem lépik túl;
mivel a stabilizációs mechanizmus működéséhez szükséges, hogy a rizsvetőmag-támogatás iránti kérelmek benyújtására, valamint a Bizottságnak a kérelmek által érintett mennyiségre vonatkozóan a tagállamok által történő értesítésére határidőt állapítsanak meg annak érdekében, hogy az egyes tagállamokban esetlegesen alkalmazandó százalékos csökkentés mértéke kiszámítható legyen;
mivel a rizsvetőmag-támogatás kifizetésére azt követően kerülhet sor, hogy a Bizottság meghatározta az esetlegesen alkalmazandó százalékos csökkentés mértékét;
mivel a közösségi támogatásokat szabályozó rendelkezések betartását megfelelő módon ellenőrizni kell; mivel e célból az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések tekintetében részletes kritériumokra és technikai szabályokra van szükség; mivel ez utóbbiak tekintetében a korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy helyénvaló az elvégzendő ellenőrzések minimális mennyiségének meghatározásán túl megkövetelni a kockázatelemzés alkalmazását és meghatározni az ennek során alkalmazandó kritériumokat;
mivel a tapasztalatok továbbá azt mutatják, hogy a vis maior eseteit is figyelembe vevő, a kellő arányosságot érvényre juttató rendelkezések elfogadására van szükség a szabálytalanságok és csalások megelőzése és büntetése érdekében; mivel a szabálytalanságok súlyával arányos, többfokozatú büntetési rendszert kell megállapítani, amely magában foglalja a szóban forgó évre, valamint az azt követő évre vonatkozóan a támogatásból való teljes kizárást;
mivel olyan szabályozást kell bevezetni, amely garantálja, hogy kizárólag jogszerű támogatások kifizetésére kerüljön sor, és amelyben a kérelem késedelmes benyújtása esetén a támogatás csökkentésére kerül sor; mivel e szabályozás modelljének azt az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert kell tekinteni, amelyet a legutóbb a 820/97/EK rendelettel [6] módosított, egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerének létrehozásáról szóló, 1992. november 27-i 3508/92/EGK tanácsi rendelet [7], valamint a legutóbb a 2015/95/EK rendelettel [8] módosított, az egyes közösségi támogatási rendszerekre vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 23-i 3887/92/EGK bizottsági rendelet [9] határozott meg;
mivel a Vetőmagpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1686/72/EGK bizottsági rendelet [10] a következőképpen módosul:
1. A rendelet a következő 1a. cikkel egészül ki:
"1a. cikk
E rendelet alkalmazásában a "forgalmazás" kifejezés rendelkezésre vagy raktárkészleten tartást, értékesítési célú bemutatást, értékesítésre felkínálást, értékesítést, illetve más személy részére történő leszállítást jelent."
2. A rendelet a következő 2a. cikkel egészül ki:
"2a. cikk
(1) Támogatás kizárólag azzal a feltétellel nyújtható, hogy a vetőmagot a kedvezményezett vetési céllal ténylegesen forgalmazta a kérelem benyújtásának napjáig. E feltétel teljesülését a kedvezményezettnek az érintett tagállam számára kielégítően bizonyítania kell.
(2) A tagállamok előre be nem jelentett ellenőrzéseket folytatnak, hogy ellenőrizzék annak a vetőmagnak az első rendeltetési helyét, amelyre támogatást nyújtottak, valamint a támogatás feltételeinek teljesítését, és tájékoztatják a Bizottságot az ilyen ellenőrzéseket követően elfogadott intézkedésekről."
3. A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"3. cikk
(1) A rizsvetőmag esetének kivételével, a vetőmagtermelők részére a támogatást a betakarítás után és a tagállam által az egyes fajokra és fajtacsoportokra rögzített határidő előtt benyújtandó kérelem alapján kell odaítélni.
(2) A rizsvetőmag esetének kivételével, a tagállam a támogatást a kérelem benyújtását követő két hónapon belül és legkésőbb a betakarítás évét követő év július 31-ig fizeti ki a termelőnek."
4. A rendelet a következő 3a., 3b. és 3c. cikkel egészül ki:
"3a. cikk
(1) A rizsvetőmag tekintetében a Közösségben évente támogatható legnagyobb mennyiség 86624600 tonna. A termelő tagállamok között ez a mennyiség a következőképpen oszlik meg:
-Spanyolország: | 29625,613 tonna, |
-Franciaország: | 3031,861 tonna, |
-Görögország: | 1472,618 tonna, |
-Olaszország: | 50242,268 tonna, |
-Portugália: | 2252,240 tonna. |
Az egyes tagállamokra jutó mennyiségek a Közösség egészére megállapított legnagyobb mennyiségen belül a (3) bekezdésben meghatározott feltételek szerint módosíthatók.
(2) A 2a. cikkre is figyelemmel, a rizsvetőmag utáni támogatást a termelőknek a Közösség egészére megszabott legnagyobb határértéken belül, a betakarítást követően, de a következő év június 20-ig benyújtandó kérelmek alapján kell odaítélni. A betakarítást követő év július 15-ig a termelő tagállamok közlik a Bizottsággal azokat a mennyiségeket, amelyekre vonatkozóan támogatás iránti kérelem benyújtására került sor.
(3) Amennyiben azon mennyiségek összessége, amelyek tekintetében a termelő tagállamokban támogatás iránti kérelmet nyújtanak be, meghaladja a Közösség egészére megszabott legnagyobb mennyiséget, a támogatást minden érintett tagállamban a saját nemzeti mennyisége túllépésének arányában csökkenteni kell. A Bizottság állapítja meg az alkalmazandó csökkentés százalékos mértékét.
(4) A tagállam a támogatást a termelő részére a betakarítást követő év július 31-e és szeptember 30-a között fizeti ki.
3b. cikk
(1) A 2a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzések a következőket tartalmazzák:
a) adminisztratív ellenőrzések, ezen belül különösen keresztellenőrzések annak megakadályozására, hogy a támogatást ugyanabban a naptári évben kétszer fizessék ki. Ezeknek a keresztellenőrzéseknek azokra a hatóságilag ellenőrzött parcellákra kell kiterjedniük, amelyekről megállapítást nyert, hogy megfelelnek az 1674/72/EGK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében megjelölt irányelvek által meghatározott követelményeknek;
b) okmányok ellenőrzése azzal a céllal, hogy az olyan vetőmag tekintetében, amely után támogatást nyújtottak, legalább az első rendeltetési helyet ellenőrizzék;
c) bármely egyéb ellenőrzés, amelyet a tagállam szükségesnek ítél annak biztosítása érdekében, hogy ne fizessenek támogatást minősítés nélküli vetőmag, illetve harmadik országból származó vetőmag után.
Az ellenőrzéseknek a kérelmek jelentős mintájára kell kiterjedniük, és fajonként a benyújtott kérelmek legalább 5 %-ára. Az ellenőrzendő kérelmeket az illetékes hatóság jelöli ki kockázatelemzés és a benyújtott kérelmek reprezentatív jellege alapján. A kockázatelemzés során a következőket kell figyelembe venni:
- a támogatás összege,
- a minősített vetőmag mennyisége az ellenőrzött területhez viszonyítva,
- változás az előző évhez képest,
- a tagállam által meghatározandó egyéb paraméterek.
(2) A tagállamok szükség szerint ellenőrzéseket folytatnak a nemesítők, egyéb vetőmagtermelő vállalkozások, illetve a végfelhasználók telephelyén.
(3) A 3887/92/EGK bizottsági rendelet [11] következő cikkeit kell alkalmazni:
- 6. cikk (1) bekezdése (a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételeknek való megfelelés ellenőrzése),
- 11. cikk (kiegészítő belföldi büntetések, vis maior),
- 12. cikk (vizsgálati látogatásról készített jelentés),
- 13. cikk (helyszíni ellenőrzés),
- 14. cikk (jogosulatlan kifizetés).
3c. cikk
(1) A vis maior eseteit kivéve, a kérelem késedelmes benyújtása következtében annak a támogatásnak az összege, amelyre a vetőmagtermesztő egyébként jogosult lett volna, napi 1 %-kal csökken. Érvénytelen a kérelem abban az esetben, ha azt a rizsvetőmagra vonatkozóan a betakarítás évét követő év június 30-a után nyújtották be, illetve ha más fajokra vagy fajtacsoportokra vonatkozóan a tagállam által megszabott határidőt követő 10. nap után nyújtották be.
(2) Ha megállapítást nyer, hogy a vetőmagot, amelyre a kérelem vonatkozik, a kérelmező ténylegesen nem forgalmazta vetési céllal, a vetőmagtermesztő számára az érintett faj után járó támogatást 50 %-kal csökkenteni kell abban az esetben, ha a vetési célra ténylegesen nem forgalmazott mennyiség a kérelemben szereplő mennyiség 2 %-át meghaladja, de nem haladja meg annak 5 %-át. Ha a nem forgalmazott mennyiség meghaladja az 5 %-ot, a termesztő részére a szóban forgó gazdasági évre nem nyújtható vetőmag-termelési támogatás.
(3) Ha támogatás iránti kérelmet nyújtanak be hivatalosan nem minősített vetőmagra, vagy olyan vetőmagra, amelyet abban a naptári évben, amelyben a támogatás szerinti gazdasági év kezdődik, nem a szóban forgó tagállamban takarítottak be, a termesztő részére nem nyújtható vetőmag-termelési támogatás a szóban forgó és az azt követő gazdasági évre."
2. cikk
Ez a rendelet Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet az 1998/99-es gazdasági évtől kell alkalmazni.
Az 1998/99-es gazdasági évet megelőzően nyilvántartásba vett szerződésekkel, illetve vetőmag-termelési nyilatkozatokkal kapcsolatos támogatási kérelmek nem tartoznak az 1686/72/EGK rendelet 3b. cikke (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt ellenőrzések hatálya alá.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1998. március 30-án.