Rådets afgørelse
af 27. november 2001
om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab
("associeringsafgørelse")
(2001/822/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "traktaten", særlig artikel 187,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1) var gældende indtil den 1. december 2001. Afgørelsens artikel 240, stk. 4, fastsætter, at Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen fastlægger bestemmelser til gennemførelse af de i traktatens artikel 182 til 186 indeholdte principper.
(2) I erklæring nr. 36 om de oversøiske lande og territorier, i det følgende benævnt "OLT", der er knyttet til slutakten fra konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, undertegnet den 2. oktober 1997 i Amsterdam, opfordres Rådet til i overensstemmelse med traktatens artikel 187 at tage associeringsordningen op til revision med følgende fire formål:
- at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling mere effektivt
- at udbygge de økonomiske forbindelser mellem OLT og Den Europæiske Union
- at tage større hensyn til forskellene mellem og de særlige forhold i de enkelte OLT, bl.a. med hensyn til fri etableringsret
- at sørge for, at det finansielle instrument gøres mere effektivt.
(3) Europa-Parlamentet vedtog den 11. februar 1999 en beslutning om forbindelserne mellem OLT, AVS og Den Europæiske Unions meget afsides beliggende regioner(2). Det vedtog desuden den 4. oktober 2001 på forslag fra Kommissionen en resolution om Rådets afgørelse om OLT's associering med Det Europæiske Fællesskab(3).
(4) I sin meddelelse af 20. maj 1999 om "Overvejelser over de associerede oversøiske landes og territoriers stilling og retningslinjer vedrørende OLT 2000" redegør Kommissionen for kendetegnene ved og udviklingen i OLT's associering med Fællesskabet siden 1957, minder om de grundlæggende principper og denne associerings aktuelle kontekst og fremlægger en skitse til nye alternative retningslinjer for associeringen fra 1. marts 2000.
(5) OLT's kompetente myndigheder har bl.a. på partnerskabsmødet den 29. og 30. april 1999 mellem Kommissionen, de fire medlemsstater, OLT hører under, og de 20 berørte OLT, i overensstemmelse med artikel 10 i afgørelse 91/482/EØF meddelt Kommissionen, hvilke ændringer eller suppleringer de ønsker i fremtiden.
(6) OLT er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked, og de skal på det handelsmæssige plan opfylde forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesreglerne, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarderne og beskyttelsesforanstaltninger.
(7) Generelt skal Rådet, når det træffer foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 187, tage hensyn til såvel principperne i traktatens fjerde del og fællesskabsrettens andre principper. Desuden skal der tages hensyn til erfaringerne med anvendelsen af handelsordningen i afgørelse 91/482/EØF.
(8) Denne ordning, som indebærer toldfri adgang for produkter med oprindelse i OLT og omfatter oprindelsesregler, som tillader kumulation med produkter med oprindelse i AVS-stater, som har en anden ordning, og med Fællesskabet, skaber eller indebærer risiko for at skabe alvorlige forstyrrelser for visse fælles markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, navnlig ris- og sukkersektoren. Kommissionen og Rådet har flere gange måtte træffe beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med disse forstyrrelser.
(9) Hvad angår ris, har de ændringer, der blev foretaget under midtvejsrevisionen af afgørelsen(4) i form af en begrænsning af muligheden for oprindelseskumulation, gjort det muligt at opretholde en adgang til fællesskabsmarkedet, der sikrer ligevægten på dette marked for så vidt angår OLT-produkter. Denne adgang bør forbedres for de mindst udviklede OLT, men uden at ændre den samlede mængde, der drager fordel af kumulation. Eftersom der hidtil kun er to andre OCT, der har virket i denne sektor, bør de resterende mængder, der er til rådighed, tildeles dem af hensyn til gennemskueligheden.
(10) Hvad derimod angår sukker og sukkerblandinger har OLT's eksport af sukker med oprindelse i AVS-staterne eller Fællesskabet til et fællesskabsmarked med et i forvejen stort overskud betydet, at det har været nødvendigt at foretage en større nedskæring af fællesskabsproducenternes kvoter med et deraf følgende større tab af garanteret indkomst.
(11) Denne eksport kan desuden på grund af den minimale behandling med ringe værditilvækst, som produktet undergår, men som er tilstrækkelig til, at det opnår status som produkt med oprindelse i OLT i sukkersektoren, kun i ringe grad bidrage til disse territoriers udvikling og under alle omstændigheder ikke i noget omfang, der står i forhold til de forstyrrelser, det forvolder for de berørte EF-sektorer.
(12) Af denne grund er det nødvendigt at indføre oprindelsesregler, hvorefter muligheden for oprindelseskumulation AVS/EF/OLT udelukkes for sukker, når der er tale om minimale operationer. I betragtning af de investeringer, der allerede er foretaget i OLT på baggrund af de regler, som har været i kraft siden 1991, bør udelukkelsen af sådanne muligheder imidlertid træde i kraft gradvis. Derfor bør der, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages, midlertidigt gives tilladelse til at fortsætte kumulation inden for gradvis faldende kvantitative grænser, der er forenelige med målsætningerne for Fællesskabets fælles markedsordning for sukker, samtidig med at der tages skyldigt hensyn til OLT-operatørernes legitime interesser.
(13) Det bør desuden fastsættes, at landbrugsproukter med oprindelse i Fællesskabet, som har modtaget eksportrestitution, ikke kan genindføres toldfrit i Fællesskabet på basis af kumulationsproceduren.
(14) Det er desuden hensigtsmæssigt, at alle OLT-oprindelsesreglerne ajourføres for at tage hensyn til den tekniske udvikling og den politik for harmonisering af disse regler, som Fællesskabet har vedtaget i de berørte operatørers og forvaltningers interesse. Med samme mål for øje er det nødvendigt at forenkle proceduren for at gøre det lettere i fremtiden at foretage de nødvendige tekniske ændringer af reglerne.
(15) Proceduren for omladning af varer uden oprindelse i OLT, men i fri omsætning dér, bør færdiggøres og klarlægges med henblik på at sikre gennemskuelige og pålidelige lovgivningsmæssige rammer for operatører og forvaltninger. Den bør også udvides til at omfatte visse fiskerivarer af særlige betydning for Grønland og Saint Pierre og Miquelon, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages.
(16) De generelle bestemmelser i traktaten og den heraf afledte ret gælder ikke automatisk for OLT, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat. OLT-varer indført til Fællesskabet skal dog overholde de gældende fællesskabsregler.
(17) Finansiel bistand til OLT bør ydes på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, hvor der tages hensyn til OCT's behov og resultater. Sådanne kriterier bør navnlig omfatte OCT's økonomiske og fysiske størrelse, udnyttelse af tidligere tildelinger, overholdelse af principperne for forsvarlig økonomiske forvaltning, en retfærdig budgetpolitik, den anslåede absorptionskapacitet, nødvendigheden af at oprette en reserve for at kunne finansiere ikke-planlagte udgifter og muliggøre en smidig overgang for at forebygge en pludselig betydelig tilbagegang i tildelinger til Ny Kaledonien, Fransk Polynesien og Den Nederlandske Antiller. Af effektivitets- og forenklingshensyn og i erkendelse af OLT's myndigheders forvaltningskapacitet bør der indføres en mere partnerskabsbaseret forvaltning af de finansielle ressourcer, der tildeles OLT efter procedurer, som tager deres udspring i de gældende regler for strukturfondene.
(18) Med henblik herpå overdrages til OLT hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet, som i hovedsagen skal forløbe i overensstemmelse med OLT's territoriale bestemmelser, idet Fællesskabet og især Kommissionen fortsat skal yde støtte til overvågning, evaluering og revision af de programmerede foranstaltninger. Desuden er det nødvendigt at klarlægge, hvilke fællesskabsprogrammer og budgetposter der rettet mod OLT, samt procedurerne for en smidig overgang fra de tidligere EUF til 9. EUF.
(19) De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, implicerer i høj grad Fællesskabet, som er OLT's vigtigste handelspartner, samt OLT's AVS-nabolande og andre økonomiske partnere. Med hensyn til markedsadgang spiller toldsatsernes niveau efterhånden en mindre rolle, medens handelen med tjenesteydelser og handelsrelaterede områder får stigende betydning i forholdet mellem OLT og deres økonomiske partnere. Dette forhold bør derfor fremmes, samtidig med at den gældende handelsordning i store træk videreføres, og der arbejdes på at lette en gradvis integration af de OLT, der ønsker det, i den regionale økonomi og verdensøkonomien ved at bistå OLT med at styrke deres evne til at behandle alle disse nye områder.
(20) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(5). For så vidt angår imidlertid gennemførelsen af 9. EUF, bør stemmerne og flertallet-være som omhandlet i artikel 21 i den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for finansprotokollen til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou (Benin) den 23. juni 2000, og fordelingen af den finansielle bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke traktatens fjerde del finder anvendelse(6), i det følgende benævnt "den interne aftale".
(21) OLT er sårbare ømiljøer, der har behov for passende beskyttelse, herunder med hensyn til affaldshåndtering. For så vidt angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratom-traktatens artikel 198 samt lovgivning vedtaget på grundlag heraf, undtagen for Grønland, hvor Euratom-traktaten ikke finder anvendelse. For andet affald specificeres det, hvilke fællesskabsregler der finder anvendelse for så vidt angår OLT.
(22) De associeringsordninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør i overensstemmelse med Bermudas regerings ønsker ikke gælde for Bermuda.
(23) På grundlag af ovenstående nye elementer bør Rådet reagere på en innoverende måde, der både er sammenhængende med og tilpasset de forskellige situationer. Dette kan ske i form af en ny status for associeringen -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR OLT'S ASSOCIERING MED FÆLLESSKABET
Kapitel 1
Generelle bestemmelser
Artikel 1
Mål og principper
1. OLT's associering med Fællesskabet, i det følgende benævnt "OLT-EF-associering", bygger på de mål, der er skitseret i traktatens artikel 182, nemlig fremme af den økonomiske og sociale udvikling i OLT og oprette nære økonomiske forbindelser mellem disse og Fællesskabet som helhed.
Den tilstræber at realisere målene i traktatens artikel 183 under overholdelse af principperne i traktatens artikel 184 til 188 med særligt sigte på nedbringelse, forebyggelse og med tiden udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og gradvis integration i den regionale økonomi og verdensøkonomien.
2. Associeringen gælder de OLT, der er opført i bilag I A.
3. Denne afgørelse finder i overensstemmelse med traktatens artikel 188 anvendelse på Grønland, jf. dog de specifikke bestemmelser i protokollen om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet til traktaten.
Artikel 2
Væsentlige elementer
1. OLT-EF-associeringen bygger på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. Disse principper, som ligger til grund for Unionen i overensstemmelse med artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, er fælles for medlemsstaterne og de OLT, som hører under dem.
2. Der må ikke ske nogen forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er nævnt i denne afgørelse.
Artikel 3
De mindst udviklede OLT
1. Fællesskabet indrømmer særbehandling til de mindst udviklede OLT og de lande, der ikke kan drage fordel af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 16.
2. Til løsning af disse problemer omfatter samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering bl.a. særbehandling med hensyn til størrelsen af de finansielle ressourcer samt de dertil knyttede betingelser, således at de mindst udviklede OLT kan overvinde strukturbetingede og andre hindringer for deres udvikling. Der lægges særlig vægt på at forbedre levevilkårene for de fattigste befolkningslag som led i bekæmpelsen af fattigdom.
3. De OLT, der betragtes som de mindst udviklede i henhold til denne afgørelse, er opført i bilag I B. Listen ændres ved afgørelse, som træffes af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen, når den økonomiske situation i et OLT ændrer sig betydeligt og varigt i en sådan grad, at det skal optages i kategorien for de mindst udviklede OLT, eller omvendt, når dette ikke længere er berettiget.
Kapitel 2
Udviklingsprocessens aktører i OLT
Artikel 4
Principper
1. Inden for rammerne at det partnerskab, der er fastsat i artikel 7, har OLT's myndigheder i første række ansvaret for udformning af associerings- og udviklingsstrategier samt gennemførelse heraf ved sammen med Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, at udarbejde enhedsprogrammeringsdokumenter (i det følgende benævnt "SPD") og samarbejdsprogrammer.
2. Fællesskabet anerkender, at decentrale offentlige og private aktører yder et afgørende bidrag til virkeliggørelsen af de i traktatens artikel 183 opstillede mål.
3. Parterne følger ved omsætningen af denne afgørelse i praksis principperne om åbenhed, subsidiaritet og nytteværdi.
Artikel 5
De forskellige aktører
1. Udviklingsprocessens aktører i OLT omfatter:
- OLT's myndigheder
- de øvrige regionale og lokale myndigheder i OLT
- civilsamfundet, samfunds- og erhvervsorganisationer og fagforeninger, leverandører af offentlig service og lokale, nationale eller internationale ikke-statslige organisationer.
De medlemsstater, OLT hører under, meddeler inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de nationale, regionale eller lokale myndigheder, der er nævnt i denne afgørelses forskellige artikler.
2. Anerkendelsen af de ikke-statslige aktører bygger på deres evne til at opfylde behov hos befolkningen, deres specifikke kompetence og deres demokratiske og åbne organisations- og forvaltningsform.
3. De ikke-statslige aktører udvælges efter fælles overenskomst mellem OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyntagen til det behandlede spørgsmål, deres kompetence og aktivitetsområde. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT forbindelse med udarbejdelsen af de samarbejdsprogrammer, der er nævnt i artikel 4.
Artikel 6
De ikke-statslige aktørers opgaver
De ikke-statslige aktører kan som følge af deres udvælgelse som omhandlet i artikel 5, stk. 3, spille en rolle i forbindelse med:
- information og konsultation
- udarbejdelsen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammer
- decentralt samarbejde inden for rammerne af uddelegeret ansvar for at støtte lokale udviklingsinitiativer.
Kapitel 3
Principper og procedurer for OLT-EF-partnerskabet
Artikel 7
Dialog og partnerskab
1. Med det formål, at OLT skal kunne deltage fuldt ud i gennemførelsen af OLT-EF-associeringen, og med passende hensyntagen til, hvorledes medlemsstaternes institutioner er organiseret, anvender associeringen en konsultationsprocedure baseret på de bestemmelser, der er nævnt nedenfor. Denne procedure skal omfatte alle spørgsmål, der opstår i forbindelserne mellem OLT og Fællesskabet.
2. En bredt funderet dialog skal gøre det muligt for Fællesskabet, alle OLT og de medlemsstater, de hører under, at høre hinanden om principper og detailprocedurer for associeringen samt dens resultater.
Et OLT-EU-dialogforum, i det følgende benævnt "OLT-forum", holder årligt møde med henblik på at samle OLT-myndigheder, repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen.
3. Der skal være særskilte partnerskaber mellem Kommissionen, den medlemsstat, det enkelte OLT hører under, og hvert enkelt OLT repræsenteret ved dets myndigheder, for at denne afgørelses formål og principper, som nævnt navnlig i artikel 4 og 19, kan omsættes til praksis. Denne trilaterale konsultation benævnes i det følgende "partnerskabet".
Der nedsættes for hvert OLT partnerskabsarbejdsgrupper af rådgivende karakter. Ovennævnte tre parter skal være medlemmer heraf. Disse arbejdsgrupper kan indkaldes på anmodning af Kommissionen, en medlemsstat eller et OLT. På anmodning af en af parterne kan flere forskellige arbejdsgrupper holde fælles møder for at behandle spørgsmål af fælles interesse eller regionale aspekter af associeringen.
4. Konsultationen finder sted i fuld overensstemmelse med de tre parters respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet i arbejdsgrupperne og OLT-forummet.
En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt "EIB", deltager i mødet, når der på dagsordenen er opført punkter, der berører EIB.
5. Udtalelser fra arbejdsgrupperne og OLT-forummet gøres, når det er relevant, til genstand for afgørelser, der træffes af Kommissionen inden for dens kompetence, eller for forslag fra Kommissionen til Rådet med henblik på gennemførelse af nye elementer i OLT-EF-associeringen eller ændringer heraf på grundlag af traktatens artikel 187.
Artikel 8
Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU
OLT-myndighederne underrettes om dagsordener for samt resolutioner og henstillinger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.
Medlemsstaterne og Kommissionen støtter anmodninger fra OLT-myndigheder om at deltage som observatører i plenarmøder i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, jf. dog forsamlingens forretningsorden.
Artikel 9
Forvaltning
Den daglige forvaltning af denne afgørelse foretages af Kommissionen og OLT-myndighederne samt om nødvendigt af den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, i overensstemmelse med hver af parternes institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser, navnlig hvad angår samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering og samarbejdet om handel og tjenesteydelser.
ANDEN DEL
OMRÅDER FOR OLT-EF-SAMARBEJDET
Artikel 10
Samarbejdsområder
Fællesskabet bidrager til OLT's udvikling på de forskellige områder, der er omhandlet i dette afsnit i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i udviklingsstrategierne for hvert OLT eller, når det er relevant, i form af regionale aktioner.
Artikel 11
Produktionssektorer
Samarbejdet støtter sektorpolitikker og -strategier, som letter adgangen til produktionsvirksomhed og -ressourcer, navnlig på følgende områder:
a) Landbrug: landbrugspolitik og institutionsopbygning, diversifikation, kunstvanding, opformering af frø, afgrødebeskyttelse, fremstilling af gødningsstoffer, udstyr, forarbejdning af landbrugsprodukter, opdræt af kvæg og mindre husdyr, zooteknik, landbrugskonsulentvirksomhed og forskning, afsætning, oplagring og transport, fødevaresikkerhed, landbrugskredit, bosætning i landområder og jordreform, politik for arealudnyttelse og jordregistrering, overførsel af teknologi, kunstvandings- og dræningsinfrastruktur og andre hjælpetjenester.
b) Skove: skovpolitik og institutionsopbygning, herunder anvendelse af træer til miljøbeskyttelsesformål i forbindelse med bekæmpelse af erosion og ørkendannelse, skovplantning, skovforvaltning, herunder rationel træudnyttelse og forvaltning af træeksport, spørgsmål vedrørende tropiske regnskove, forskning og uddannelse.
c) Fiskeri: fiskeripolitik og institutionsopbygning, beskyttelse og rationel forvaltning af fiskebestandene, udklækning af fiskeyngel og ikke-industrielt fiskeopdræt, transport af fiskerivarer, køleoplagring, afsætning og konservering af fisk.
d) Udvikling af landdistrikter: landdistriktpolitik og institutionsopbygning, projekter/programmer for integreret udvikling af landdistrikter, bistand og projekter rettet mod befolkningen og produktion samt afsætning i landdistrikter og infrastruktur i landdistrikter.
e) Industri: sektorpolitik og institutionsopbygning, håndværk, agroindustri og andre forarbejdningssektorer, transportmiddelindustri, forskning og teknologisk udvikling, kvalitetskontrol, udvikling og udvidelse af små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder.
f) Mineindustri: sektorpolitik og institutionsopbygning, forskning og teknologisk udvikling, smådrift osv.
g) Energi: energipolitik og institutionsopbygning, elproduktion (ikke-fornyelig og vedvarende), effektiv udnyttelse af energiressourcerne, forskning og uddannelse på energiområdet, fremme af den private sektors rolle i elproduktion og -distribution.
h) Transport: transportpolitik og institutionsopbygning, vej- og jernbanetransport, transport ad luft- og søvejen og ad indre vandveje samt oplagringsmateriel.
i) Kommunikation: kommunikationspolitik og institutionsopbygning, telekommunikation og medier.
j) Vand: vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcerne, forvaltning af affald, vandforsyning i landdistrikter og byer til husholdningsbrug, i industrien og i landbruget, oplagring og distribution og forvaltning af vandressourcerne.
k) Bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser og forretningsservice: politik for den finansielle sektor og institutionsopbygning, forretningsservice, privatisering, erhvervelse af andele og afsætning, støtte til handels- og erhvervssammenslutninger (også organer for eksportfremme), finansieringsinstitutter og banker.
l) Teknologiudvikling og -anvendelse, forskning: politik- og institutionsopbygning, fælles indsats på lokalt, nationalt og/eller regionalt plan til fremme af videnskabelige og teknologiske aktiviteter og anvendelsen heraf i produktionsvirksomhed samt af edb-kyndigheden i den offentlige og private sektor, videnskabelige programmer og udstyr til forskning.
Artikel 12
Udvikling af handelen
1. Fællesskabet iværksætter foranstaltninger til udvikling af handelen på alle stadier til den endelige distribution af produkterne.
Formålet med disse foranstaltninger er at sikre, at OLT får størst muligt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og på de mest fordelagtige vilkår kan gøre sig gældende på Fællesskabets markeder og hjemmemarkederne, de subregionale, regionale og internationale markeder ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af deres handel med varer og tjenesteydelser.
2. Foruden udvikling af handelen mellem OLT og Fællesskabet lægges der særlig vægt på foranstaltninger til at øge OLT's autonomi og udbygge det regionale samarbejde om handel og tjenesteydelser.
3. Foranstaltningerne træffes efter anmodning fra OLT's myndigheder inden for rammerne af de instrumenter, der er omhandlet i denne afgørelse, og i overensstemmelse med de derom fastsatte bestemmelser, og vedrører navnlig følgende områder:
a) støtte til fastlæggelse af passende makroøkonomiske politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen
b) støtte til definition eller reform af et egnet retsgrundlag og til reform af de administrative procedurer
c) fastlæggelse af sammenhængende handelsstrategier
d) støtte til OLT til udvikling af deres interne kapacitet, deres informationssystemer og deres informationssystemer og deres erkendelse af handelens rolle og betydning for den økonomiske udvikling
e) støtte til en styrkelse af handelsrelateret infrastruktur og særlig støtte til OLT's bestræbelser på at udvikle og forbedre infrastrukturen i støttesektorerne, herunder transport- og oplagringsfaciliteter, for at sikre deres effektive deltagelse i distributionen af varer og tjenesteydelser og øge OLT's eksport
f) udvikling af de menneskelige ressourcer og de faglige kvalifikationer inden for handel og servicevirksomhed, særlig inden for forarbejdning, markedsføring, distribution og transport med henblik på Fællesskabets, de regionale og de internationale markeder
g) støtte til udvikling af den private sektor, særlig til små og mellemstore virksomheder til produktidentifikation og -udvikling, afsætningsmuligheder og eksportorienterede joint ventures
h) støtte til OLT-aktioner med sigte på at tilskynde til og tiltrække private investeringer og joint ventures
i) oprettelse, tilpasning og styrkelse af organer i OLT, der skal beskæftige sig med udvikling af handel og tjenesteydelser, idet de mindst udviklede OLT's organer særlig tilgodeses
j) støtte til OLT til at forbedre kvaliteten af deres varer, at tilpasse dem til markedsbehovene og at diversificere deres afsætningsmuligheder
k) støtte til OLT's bestræbelser på at opnå en mere effektiv indtrængning på tredjelandes markeder
l) foranstaltninger til udvikling af markedet, navnlig styrkelse af kontakter og udveksling af oplysninger mellem de økonomiske beslutningstagere i OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og tredjelande
m) støtte til OLT med hensyn til anvendelse af moderne markedsføringsteknik i forbindelse med produktionsorienterede sektorer og programmer inden for områder som landdistriktudvikling og landbrug
n) oprettelse og udvikling af forsikrings- og kreditinstitutter i tilslutning til udvikling af handelen.
4. Der ydes kun støtte til OLT til deltagelse i handelsmesser, -udstillinger og -missioner, hvis disse arrangementer udgør en integreret del af helhedsprogrammer for udvikling af handelen og markedet.
5. De mindst udviklede OLT's deltagelse i de forskellige handelsaktiviteter fremmes på basis af særbestemmelser, navnlig vedrørende betaling af rejseudgifter for personale og transport af udstillingsvarer i forbindelse med deltagelse i lokale og regionale handelsmesser, -udstillinger og -missioner og sådanne arrangementer i tredjelande, herunder også udgifterne til midlertidig bygning og/eller leje af udstillingsstande. Der ydes en særlig støtte til de mindst udviklede OLT til udarbejdelse og/eller indkøb af reklamemateriale.
Artikel 13
Handel med tjenesteydelser
1. Fællesskabet accepterer at udvikle og finansiere infrastruktur og menneskelige ressourcer for så vidt angår handel og tjenesteydelser i overensstemmelse med prioriteterne i hvert OLT's udviklingsstrategi.
2. Fællesskabet bidrager til at udvikle og fremme omkostningseffektiv og effektiv søtransport i OLT ved:
a) at tilskynde til effektiv godstransport til økonomisk og handelsmæssigt rimelige takster
b) at iværksætte en forsvarlig politik og anvende konkurrencereglerne
c) at inddrage OLT yderligere i international søtransport
d) at anspore til regionale programmer for søtransport og udvikling af samhandelen
e) at inddrage den lokale private sektor yderligere i søfartsvirksomhed.
Fællesskabet og OLT forpligter sig til at fremme sikkerheden til søs, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelse.
3. Fællesskabet styrker samarbejdet med OLT med sigte på en regelmæssig forbedring og udvidelse af lufttrafikken.
Med henblik herpå vedtager de
a) at undersøge alle midler til at reformere og modernisere OLT's luftfartsindustri
b) at fremme deres kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne
c) at anspore til større investeringer og inddragelse af den private sektor og at støtte udveksling af knowhow og god handelspraksis, og
d) at give passagerer og eksportører i alle OLT adgang til de internationale lufttransportnet.
4. Det er nødvendigt at garantere sikkerheden i lufttransportsektoren og at indføre og anvende de internationale standarder på området.
Med henblik herpå vil Fællesskabet hjælpe OLT med:
a) at introducere systemer for luftfartssikkerhed, herunder SNC/ATM-systemet (kommunikation, navigation og overvågning/lufttrafikstyring)
b) at garantere sikkerheden i lufthavne og forbedre de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence
c) at udvikle infrastrukturer og menneskelige ressourcer
d) at drage omsorg for, at alle foranstaltninger, der træffes på dette område, baseres på de kompetente internationale organisationers henstillinger, og at de er effektive og kan anvendes på lang sigt.
5. Det er nødvendigt at gøre en indsats til at minimere virkningerne af lufttransport på miljøet, navnlig ved hjælp af passende undersøgelser af virkningerne på miljøet.
6. På mange områder inden for lufttransport kan regionale løsninger være mere omkostnings effektive og byde på stordriftsfordele. Med dette for øje forpligter Fællesskabet sig til at støtte og tilskynde til aktioner på regionalt plan i egnede tilfælde.
7. Telekommunikation og aktiv deltagelse i informationssamfundet er en væsentlig forudsætning for, at OLT med held kan integreres i verdensøkonomien, og Fællesskabet og OLT bekræfter deres respektive tilsagn i medfør af de bestående multilaterale aftaler, navnlig Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om basistelekommunikation.
8. Fællesskabet støtter OLT's bestræbelser på at øge deres kapacitet på området handel med tjenesteydelser. Samarbejdet omfatter bl.a. følgende områder:
a) tilskyndelse til konsultationer mellem OLT's og Fællesskabets kompetente teleorganisationer for at anspore til, at der skabes konkurrence på teleområdet, og til en indbyrdes tilnærmelse af takster
b) etablering af en dialog om de forskellige aspekter af informationssamfundet, herunder vedrørende regulering og kommunikationspolitik
c) udveksling af information og eventuelt faglig bistand vedrørende regulering, standardisering, overensstemmelses- og certificeringsprøvning af informations- og kommunikationsteknologi samt om frekvensudnyttelse
d) udbredelse af nye informations- og kommunikationsteknologier og udvikling af nyt materiel, særlig til netsammenkobling og disse applikationers interoperabilitet
e) fremme og iværksættelse af fælles forskning inden for nye teknologier med tilknytning til informationssamfundet
f) udformning og gennemførelse af programmer og politik med henblik på at informere om de økonomiske og sociale fordele ved informationssamfundet.
9. Samarbejdet rettes navnlig mod at sikre større komplementaritet i og harmonisering af kommunikationssystemerne på lokalt, nationalt, regionalt, mellemregionalt og internationalt plan og en tilpasning af dem til de nye teknologier.
10. Fællesskabet yder støtte til foranstaltninger og aktioner til udvikling og fremme af bæredygtig turisme. Sådanne foranstaltninger kan iværksættes på alle stadier fra identifikation af turistprodukter til afsætning og reklame.
Målet er at støtte OLT's myndigheders bestræbelser på at drage den største fordel af turisme lokalt, regionalt og internationalt under hensyntagen til turismens virkninger for den økonomiske udvikling samt at stimulere de private kapitalstrømme fra Fællesskabet og andre kilder til udviklingen af turismen i OLT. Der lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turismen i samfunds-, kultur- og erhvervslivet samt på respekten for miljøet.
De specifikke aktioner til at udvikle turismen består i fastlæggelse, vedtagelse og udarbejdelse af egnet politik på lokalt, regionalt, subregionalt og internationalt plan. Programmerne og projekterne for udvikling af turismen baseres på denne politik efter følgende fire tiltag:
a) Udvikling af de menneskelige ressourcer og udvikling af institutioner, herunder bl.a.:
- efteruddannelse af ledende personale på specifikke kompetenceområder og livslang uddannelse på egnede niveauer i den offentlige og private sektor for at garantere en tilfredsstillende planlægning og udvikling
- oprettelse og udbygning af turistforeninger
- uddannelse af specifikke befolkningsgrupper og personale i offentlige og private organisationer, som arbejder inden for turistsektoren, herunder også personale, der er beskæftiget i sektorer, der understøtter turismen
- samarbejde og udvekslinger mellem OLT og mellem disse og AVS-staterne om erhvervsuddannelse, faglig bistand og udvikling af institutioner.
b) Produktudvikling omfattende bl.a.:
- identifikation af turistproduktet, udvikling af ikke-traditionelle og nye turistprodukter, tilpasning af eksisterende produkter, herunder bevarelse og valorisering af kulturarven og miljøet, forvaltning, beskyttelse og bevarelse af flora og fauna, historiske og samfundsmæssige aktiver og andre naturaktiver, udvikling af hjælpetjenester
- tilskyndelse til private investeringer i OLT's turistsektor, særlig i form af joint ventures
- levering af håndværksarbejder af kulturel karakter til turistmarkedet.
c) Markedsudvikling omfattende bl.a.:
- bistand til at indkredse og realisere mål og planer for udvikling af markedet på lokalt, subregionalt, regionalt og internationalt plan
- støtte til OLT's bestræbelser på at vinde adgang til tjenesteydelser, der står til rådighed for turistsektoren, f.eks. centrale reservationssystemer, lufttrafikkontrol- og sikkerhedssystemer
- afsætnings- og reklametiltag og støtte hertil inden for rammerne af integrerede programmer og projekter for udvikling af markedet og for at forbedre markeds indtrængningen, særlig rettet mod sådanne, som skaber turiststrømmene på de traditionelle og ikke-traditionelle markeder samt specifikke aktiviteter som f.eks. deltagelse i særlige handelsarrangementer, såsom messer, fremstilling af kvalitetsdokumentation, film og markedsføringsmateriale.
d) Forskning og information omfattende bl.a.:
- forbedring af turistinformationssystemerne og indsamling, analyse, udbredelse og udnyttelse af statistiske data
- evaluering af de socioøkonomiske virkninger af turisme på OLT's økonomier med vægten særlig lagt på udvikling af komplementaritet med andre områder som f.eks. levnedsmiddelindustrien, byggeriet, teknologi og forvaltning i OLT og de omliggende regioner.
Artikel 14
Handelsrelaterede områder
1. Fællesskabet bidrager til som led i hvert OLT's udviklingsstrategier at styrke OLT's evne til at behandle alle emner med tilknytning til handel, eventuelt sammen med forbedring og støtte af institutionerne.
2. Fællesskabet samarbejder med OLT om at realisere de almindelige principper om beskyttelse og fremme af investeringer.
3. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejde med OLT med sigte på sammen med de relevante konkurrencetilsyn at udforme og støtte en effektiv konkurrencepolitik, der gradvis skal sikre en effektiv anvendelse af konkurrencereglerne i både private og statslige virksomheder. Samarbejdet på dette område skal navnlig omfatte støtte til skabelse af en egnet lovgivning og den administrative gennemførelse, idet der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT.
4. Fællesskabet styrker vedvarende samarbejdet med OLT, som bl.a. skal omfatte følgende om råder:
a) udarbejdelse af lovgivning med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder og hindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt oprette og styrke lokale, nationale og regionale organer og andre organer og bl.a. støtte regionale organisationer inden for intellektuel ejendomsret, der varetager håndhævelse og beskyttelse af sådanne rettigheder, herunder med personaleuddannelse
b) indgåelse af aftaler om beskyttelse af varemærker og geografiske betegnelser for produkter af særlig betydning.
5. Fællesskabet bidrager til OLT's bestræbelser inden for standardisering og certificering med henblik på udbredelse af systemer, der er indbyrdes forenelige mellem Fællesskabet og OLT. Samarbejdet skal navnlig omfatte:
a) foranstaltninger til at fremme større anvendelse af internationale tekniske forskrifter og standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, herunder specifikke sektorforanstaltninger under hensyntagen til OLT's økonomiske udviklingsniveau
b) et samarbejde på området kvalitetsstyring og kvalitetsgaranti i udvalgte sektorer af betydning for OLT
c) støtte til OLT-initiativer til kapacitetsudvikling inden for overensstemmelsesvurdering, måling og standardisering
d) udvikling af forbindelser mellem Fællesskabets og OLT's institutioner vedrørende standardisering, overensstemmelsesvurdering og certificering.
6. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejdet med OLT på området for menneskers sundhed og på dyre- og plantesundhedsområdet med henblik på at udvikle kapaciteten i den offentlige og private sektor på området.
7. Fællesskabet bidrager på linje med Rio-principperne til at styrke samarbejdet med OLT, således at handels- og miljøpolitikken supplerer hinanden indbyrdes. Samarbejdet retter sig navnlig mod:
a) at fastlægge sammenhængende lokale, nationale, regionale og internationale politikker
b) at styrke kontrollen af varers og tjenesteydelsers kvalitet fra et miljøbeskyttelsessynspunkt
c) at forbedre metoderne for miljøvenlig produktion i de relevante sektorer.
8. Fællesskabet samarbejder med OLT på området arbejdsstandarder. Samarbejdet herom vil navnlig kunne omfatte følgende:
a) informationsudveksling om parternes respektive lovgivning og bestemmelser vedrørende arbejde
b) bistand til udarbejdelse af arbejdslovgivning og styrkelse af bestående lovgivning
c) skole- og oplysningsprogrammer med henblik på at afskaffe børnearbejde
d) håndhævelse af lovgivning og bestemmelser om arbejde.
9. Fællesskabet samarbejder med OLT om forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed ved
a) at styrke den institutionelle og tekniske kapacitet på området
b) at oprette systemer for hurtig varsling og gensidig information om farlige produkter
c) at udveksle information og erfaringer om indførelse af systemer for tilsyn med markedsførte produkter og deres funktionsmåde og om produktsikkerhed
d) at informere forbrugerne bedre om de tilbudte produkters og tjenesteydelsers pris og kendetegn
e) at anspore til udvikling af private forbrugersammenslutninger og kontakter mellem repræsentanter for forbrugergrupper
f) at gøre de forbrugerorienterede politikker og systemer indbyrdes mere kompatible
g) at underrette om ikrafttrædelsen af lovgivning og fremme samarbejdet om undersøgelser af farlig eller illoyal handelspraksis
h) at forbyde eksport af varer og tjenesteydelser, hvis markedsføring er forbudt i produktionslandet.
10. Fællesskabet støtter den indsats, der gøres af offentlige og private OLT-aktører inden for informationsteknologi og telekommunikation med henblik på:
a) at modernisere telekommunikationsinfrastrukturer, datatransmissionstjenester, fjernbehandlingsapplikationer og telematikapplikationsprojekter
b) at udvikle og forbedre de serviceydelser og menneskelige kapaciteter, der er nødvendige for at realisere et informationssamfund, og integrere disse serviceydelser bedst muligt i en regional sammenhæng
c) at forbedre bevidstheden om økonomiske muligheder samt udvekslingen af erfaringer og knowhow
d) at levere bedre information til brugerne af disse ressourcer
e) at udnytte potentialet i denne sektor optimalt og bæredygtigt
f) at udvikle anvendelsen af kommunikations- og informationsteknologi på undervisningsområdet, herunder fjernundervisning
g) at øge elektronisk handel og økonomisk samarbejde
h) at forbedre og modernisere sundhedsnetværk ved udvikling af forbindelser mellem hospitaler, anvendelse af fjerndiagnosticering og oprettelse af fælles databaser
i) at udvikle multimedieadgang til kulturelle ressourcer og turistressourcer
j) at forbedre og øge anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi i industrien og med henblik på innovation.
Artikel 15
Sociale sektorer
Fællesskabet bidrager inden for rammerne af hvert OLT's udviklingsstrategi til aktioner for menneskelig og social udvikling. Samarbejdet vil navnlig kunne støtte programmer, der er rettet mod følgende sektorer:
a) Styrkelse af undervisningspolitik og institutioner (bygninger og undervisningsmateriale), fremmedsprogsundervisning og uddannelse af lærere, undervisning på primær og sekundærtrinnet og erhvervsuddannelse, videregående uddannelser (herunder aktiviteter i specifikke sektorer, f.eks. landbrugsuddannelse).
På uddannelsesområdet bør vægten lægges på udvidet adgang til grundlæggende uddannelse og forbedring af dennes kvalitet ved opførelse af flere skoler, renovation af klasselokaler og levering af undervisningsmateriale, uddannelse af lærere og tildeling af studiestipendier til ubemidlede studerende.
b) Reformer på sundhedsområdet, styrkelse af sundhedspolitikken og -institutionerne, lægeuddannelse og medicinsk forskning, sundhedsinfrastruktur, hiv/aids.
På sundhedsområdet skal projekterne bidrage til at sikre primære og forebyggende sundhedsydelser, navnlig familieplanlægning og moder/barn-sundhedsydelser.
c) Befolknings- og familieplanlægningspolitik, moder/barn-sundhedsydelser, herunder støtte til projekter for næste generations uddannelse og udvikling.
d) Styrkelse af effektiviteten af politikkerne for bekæmpelse af produktion af, distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug under hensyn til arbejdet på dette område i de internationale instanser.
Samarbejdet rettes mod følgende aspekter:
i) uddannelse og politik vedrørende stofmisbrugeres sundhed og rehabilitering, herunder projekter for genindpasning af stofmisbrugere i arbejds- og samfundslivet
ii) foranstaltninger til fremme af alternative økonomiske muligheder, som f.eks. programmer for alternativ udvikling i områder, hvor der ulovligt dyrkes narkotikaafgrøder, sammen med effektiv strafforfølgning
iii) faglig, finansiel og administrativ bistand til kontrol af handelen med prækursorer og indførelse af samme standarder som dem, der anvendes i Fællesskabet og de berørte internationale instanser.
iv) faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af stofmisbrug
v) faglig bistand og uddannelse og indførelse af standarder vedrørende forhindring af hvidvaskning af penge svarende til dem, der er vedtaget i Fællesskabet og andre internationale instanser, navnlig den finansielle taskforce vedrørende hvidvaskning af penge
vi) udveksling af relevante oplysninger til gennemførelse af litra a)-d).
e) Vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, affaldshåndtering (vand til landbrugsformål og energi behandles i den relevante sektor).
Hvad angår vandforsyning og spildevandsrensning skal målet være at levere service til områder, der ikke tilgodeses i tilstrækkeligt omfang. Finansieringen af foranstaltninger til fremme af adgangen til drikkevandsforsyning og spildevandsrensning bidrager direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og dermed at gøre personer, der ikke allerede har adgang til denne service, mere produktive. Der er stadig behov for at udvide denne basisservice med hensyn til vandforsyning, vandrensning og transport til befolkningen i by- og landområder, og det skal gøres på miljømæssigt bæredygtige måder.
f) Fællesskabet samarbejder med OLT om bevarelse, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af disses biodiversitet under hensyn til Fællesskabets handlingsplan vedrørende den biologiske mangfoldighed.
Samarbejdet på dette område vil bl.a. kunne rettes mod:
i) at støtte udarbejdelse, ajourføring og gennemførelse af nationale strategier og handlingsplaner vedrørende biodiversiteten
ii) at lette oprettelsen af lokale, regionale og subregionale instanser for informationsudveksling og tilsyn med og evaluering af fremskridt med gennemførelsen af konventionen om den biologiske mangfoldighed(7)
iii) at opbygge og ajourføre databaser vedrørende OLT's biodiversitet
iv) at gennemføre egnede foranstaltninger vedrørende adgang til genetiske ressourcer
v) at arbejde for indgåelse af aftaler med den private sektor om udnyttelse af landets genetiske ressourcer, således at lokalbefolkningen reelt drager fordel af de økonomiske følgevirkninger af sådanne aftaler, og at udnyttelsen af de genetiske ressourcer ikke griber ind i beskyttelsen og bevarelsen af biodiversiteten
vi) at hjælpe OLT til at deltage aktivt i politikformuleringsprocessen og i forhandlinger inden for rammerne af biodiversitetskonventionen.
g) Projekter og programmer for boliger og integreret byudvikling.
Med hensyn til byudvikling rettes indsatsen mod bygning og reparation af veje og anden basisinfrastruktur, navnlig socialt boligbyggeri.
Artikel 16
Regionalt samarbejde og regional integration
Samarbejdet sikrer, at der ydes en effektiv støtte til at virkeliggøre de mål og prioriteter, som OLT's myndigheder fastsætter for samarbejdet og integrationen på regionalt og subregionalt plan.
1) Det regionale samarbejde retter sig mod aktioner, der aftales mellem
a) to eller flere OLT
b) et eller flere OLT og en eller flere AVS- eller ikke-AVS-nabostater
c) et eller flere OLT og en eller flere AVS-stater eller en eller flere af de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2, (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer)
d) to eller flere regionale organer, som OLT er part i
e) et eller flere OLT og regionale organer, som OLT, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er part i.
2) Inden for disse rammer skal samarbejdet rettes mod:
a) at anspore til gradvis integration af OLT i verdensøkonomien
b) at fremskynde det økonomiske samarbejde og den økonomiske udvikling, både inden for OLT- og AVS-regionerne og mellem dem indbyrdes
c) at fremme den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser, kapital, arbejdskraft og teknologi
d) at fremskynde diversifikationen af økonomierne og koordinationen og harmoniseringen af politikkerne for regionalt og subregionalt samarbejde, og
e) at befordre og udvikle handelen mellem og inden for OLT samt med regionerne i den yderste periferi, AVS-staterne og andre tredjelande.
3) På området regional integration retter samarbejdet sig mod:
a) at udvikle og styrke kapaciteten i institutionerne og organisationerne for regionalt samarbejde og regional integration for at fremme dette samarbejde og denne integration
b) at anspore de mindst udviklede OLT til at deltage i udviklingen af regionale markeder og at drage fordel deraf
c) at gennemføre en sektorreformpolitik på regionalt plan
d) at liberalisere samhandel og betalinger
e) at stimulere investeringerne over grænserne, både udenlandske og indenlandske, og andre initiativer til regional eller subregional økonomisk integration
f) at dække nettoovergangsomkostningerne ved den regionale integration for budgetressourcerne og betalingsbalancen.
4) Samarbejdet på området regionalt samarbejde omfatter en lang række funktioner og emner, som afføder fælles problemer, og giver mulighed for stordriftsfordele, navnlig
a) infrastruktur, herunder transport- og kommunikationsinfrastruktur og de dermed forbundne sikkerhedsproblemer, og energi
b) miljø, forvaltning af vandressourcer
c) sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse
d) forskning og videnskabeligt og teknisk samarbejde
e) regionale initiativer til forebyggelse af katastrofer og til afhjælpning af følgerne heraf
f) andre områder som f.eks. våbenkontrol, narkotika, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, bedrageri og korruption.
5) Samarbejdet støtter også interregionale projekter og initiativer inden for OLT og inden for AVS-staterne.
Artikel 17
Kulturelt og socialt samarbejde
Samarbejdet bidrager til OLT's selvstændige udvikling med fokus på befolkningen og forankring i hvert folks kultur. Den menneskelige og kulturelle dimension skal slå igennem i alle sektorer og alle udviklingsprojekter og -programmer. Samarbejdet støtter OLT-myndighedernes politikker og foranstaltninger til bedre at udnytte de menneskelige ressourcer, at øge deres egen skaberevne og at fremme deres kulturelle identitet. Det fremmer inddragelsen af befolkningen i udviklingsprocessen.
I dette samarbejde skal der navnlig
- tages hensyn til den kulturelle og sociale dimension
- arbejdes for fremme af de kulturelle identiteter og den tværkulturelle dialog, særlig hvad angår bevarelse af kulturarven, fremstilling og udbredelse af kulturgoder, kulturarrangementer, information og kommunikation
- iværksættes aktioner til en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer, særlig hvad angår uddannelse og erhvervsuddannelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, kvindernes rolle i udviklingsprocessen, sundhed og bekæmpelse af stofmisbrug, befolkning og demografi.
TREDJE DEL
VIRKEMIDLERNE I OLT-EF-SAMARBEJDET
AFSNIT I
SAMARBEJDE INDEN FOR UDVIKLINGSFINANSIERING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 18
Mål
Målet for samarbejdet inden for udviklingsfinansiering er ved hjælp af tilstrækkelige finansielle midler og relevant faglig bistand:
a) at støtte og fremme OLT's egne bestræbelser på at sikre en bæredygtig økonomisk, social og kulturel udvikling på grundlag af gensidig interesse og i erkendelse af den indbyrdes afhængighed
b) at bidrage til at hæve OLT-befolkningernes levestandard
c) at fremme foranstaltninger, der kan mobilisere lokalsamfunds, foreningers, sammenslutningers og enkeltpersoners initiativkapacitet samt deres inddragelse i udformningen og gennemførelsen af udviklingsprogrammer
d) med sigte på bekæmpelse af fattigdom at bidrage til, at befolkningen får det størst mulige udbytte af udviklingsprocessen
e) at bidrage til udvikling af OLT's evne til at innovere, tilpasse og omdanne lokale teknologier og til at beherske egnede nye teknologier
f) at støtte OLT's bestræbelser på at opnå økonomisk diversifikation bl.a. ved at bidrage til en bæredygtig udforskning, bevarelse, forarbejdning og udnyttelse af deres naturressourcer
g) at støtte og fremme en optimal udvikling af de menneskelige ressourcer i OLT
h) at fremhjælpe yderligere finansielle strømme til OLT, som opfylder OLT's skiftende behov, og at støtte OLT's bestræbelser på at harmonisere det internationale samarbejde om deres udvikling gennem samfinansiering med andre finansieringsinstitutioner eller tredjepart
i) at fremme direkte private investeringer i OLT, at støtte udviklingen af en sund, blomstrende og dynamisk privat sektor i OLT og at fremhjælpe lokale, nationale og udenlandske private investeringsstrømme til produktionssektorerne i OLT
j) at fremme det regionale samarbejde og den regionale solidaritet og integration mellem OLT samt mellem OLT og AVS-staterne
k) at drage omsorg for, at der oprettes mere afbalancerede økonomiske og sociale forbindelser og skabes en bedre forståelse mellem OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og resten af verden med henblik på at hjælpe med til OLT's integration i verdensøkonomien
l) at sørge for, at der kan ydes katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter
m) at hjælpe de mindst udviklede OLT med at overvinde specifikke hindringer, som hæmmer deres udviklingsbestræbelser.
Artikel 19
Principper
1. Samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering er baseret på partnerskab, komplementaritet og subsidiaritet, og det:
a) iværksættes i overensstemmelse med de associerings- og udviklingsstrategier, der vedtages i henhold til artikel 4, under hensyn til OLT's respektive geografiske, sociale og kulturelle karakteristika samt deres specifikke potentiale
b) sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og regelmæssigt grundlag
c) er fleksibelt og tilpasset situationen i hvert OLT.
2. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidler.
3. Fællesskabets aktiviteter fastlægges efter en partnerskabstilgang i et nært samråd mellem Kommissionen, de berørte OLT-myndigheder og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under. Partnerskabet tilgodeser hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Fællesskabets og medlemsstaternes bidrag skal være komplementære, jf. dog artikel 25, stk. 1, andet afsnit.
5. Aktionerne gennemføres i medfør af nærhedsprincippet af myndighederne i det berørte OLT, uden at dette dog berører Kommissionens kompetence til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidlerne.
Artikel 20
Enhedsprogrammeringsdokumenter
1. OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, fastlægger i henhold til artikel 4 i et partnerskab den strategi og de prioritetsmål, som SPD skal baseres på.
2. OLT's myndigheder har ansvaret for:
a) at fastlægge deres prioriteter, som samarbejdsstrategien skal baseres på
b) som led i en sektorprogrammering at indkredse projekter og programmer og fastlægge ledsageforanstaltninger, som garanterer, at de foreslåede foranstaltninger bliver bæredygtige og levedygtige
c) at udarbejde projekt- og programakterne
d) at forberede, forhandle om og indgå kontrakter
e) at gennemføre og forvalte projekterne og programmerne
f) at vedligeholde projekterne og programmerne og sikre deres bæredygtighed.
3. OLT's myndigheder og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a) at vedtage SPD
b) at sikre sig, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
c) at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer
d) at sikre sig, at projekterne og programmerne gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
4. Kommissionen skal træffe finansieringsafgørelsen om den samlede tildeling svarende til SPD efter proceduren i artikel 24.
5. Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, vedtages eller anses enhver afgørelse, der kræver en af associeringens parters godkendelse, for vedtaget seks måneder efter meddelelsen fra den anden part.
Artikel 21
Anvendelsesområde
Der kan inden for den strategi og de prioriteter, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, ydes finansiel støtte til aktioner, der bidrager til at virkeliggøre de mål, der er fastlagt i denne afgørelse.
Følgende aktiviteter indgår i anvendelsesområdet:
a) sektorpolitik og -reformer samt projekter, der hænger sammen hermed
b) udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integration af miljøaspekter
c) programmer for fagligt samarbejde
d) humanitær bistand og nødhjælpsaktioner
e) supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser.
Artikel 22
Finansieringsberettigede
1. Der kan i henhold til denne afgørelse ydes finansiel bistand til følgende enheder eller organer:
a) OLT
b) regionale eller mellemstatslige instanser, som et eller flere OLT er part i, og som har fået overdraget beføjelser fra OLT's myndigheder
c) blandede organer, der er oprettet af Fællesskabet og OLT for at virkeliggøre visse specifikke mål.
2. Der kan med det eller de berørte OLT's myndigheders samtykke også ydes støtte til:
a) lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige organer, lokale myndigheder i OLT, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b) selskaber og virksomheder i OLT og i regionale grupper
c) en medlemsstats virksomheder for at sætte dem i stand til ud over den indsats, de allerede selv gør, at gennemføre produktive projekter i et OLT
d) finansieringsformidlere i OLT eller Fællesskabet, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT
e) aktørerne i det decentrale samarbejde og andre ikke-statslige aktører i OLT og Fællesskabet for at sætte dem i stand til at iværksætte projekter og programmer på det økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige område i OLT som led i det decentrale samarbejde, der er nævnt i artikel 29.
Artikel 23
Programmering og gennemførelse
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser for denne del og for bilag II A til D inden tolv måneder efter denne afgørelses ikrafttræden efter proceduren i artikel 24 og i overensstemmelse med artikel 7 i samarbejde med OLT.
Den støtter OLT's fulde anvendelse af de instrumenter, der er fastsat i denne afgørelse, navnlig handelsbestemmelserne og de finansielle bestemmelser, ved at fremkomme med de relevante retningslinjer og informationer inden tolv måneder efter dens ikrafttræden.
Disse bestemmelser omfatter navnlig:
a) procedure for udarbejdelse af SPD og hovedelementerne heri
b) procedurer og kriterier for opfølgning, revision og forudgående, midtvejs og efterfølgende evaluering samt gennemgang og gennemførelse af SPD, herunder også procedurer og kriterier for Kommissionens deltagelse i disse aktiviteter
c) udarbejdelse af periodiske rapporter m.m.
d) detaljerede regler for de finansielle korrektioner, der er nævnt i artikel 32.
Finans- og regnskabsprocedurerne fastlægges i finansforordningen for 9. EUF.
Artikel 24
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås om fornødent af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, der tillægges det ved denne afgørelse, betegnes det "EUF-OLT-Udvalget". Forretningsordenen for det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget.
3. EUF-OLT-Udvalget koncentrerer sit arbejde om grundlæggende spørgsmål vedrørende udviklingssamarbejdet i OLT og regionerne. Med sigte på sammenhæng, koordination og komplementaritet følger det gennemførelsen af SPD.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a) udkastene til SPD og eventuelle ændringer heraf
b) gennemførelsesbestemmelserne til denne del samt til bilag II A til D.
5. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter. Udvalget udtaler sig med det flertal, der er angivet i artikel 21, stk. 4, i den interne aftale. Ved afstemninger i udvalget vægtes de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, som anført i ovennævnte artikels stk. 3. Formanden deltager ikke i afstemningen.
6. Kommissionen vedtager foranstaltningerne, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, meddeles de omgående Rådet af Kommissionen. Kommissionen kan i så fald udsætte anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget, i et tidsrum på højst tre måneder regnet fra datoen for denne meddelelse.
7. Rådet kan med det flertal og med den vægtning, der er nævnt i stk. 5, træffe anden afgørelse inden for det tidsrum, der er fastsat i stk. 6.
8. Kommissionen informerer udvalget om opfølgningen, evalueringen og revisionen af SPD.
Kapitel 2
Ressourcer, der stilles til rådighed for OLT
Artikel 25
Finansiel bistand
1. Det samlede beløb for Fællesskabets bistand til de formål, der er beskrevet i kapitel 1, fordelingen heraf, retningslinjerne og finansieringsbetingelserne samt anvendelsen af bistanden for perioden 2000 til 2007 findes i bilag II A til D og i kapitel 3, uden at dette dog berører de foranstaltninger, som Kommissionen skal træffe, jf. artikel 24.
Den finansielle bistand i medfør af denne afgørelse kan dække alle lokale og eksterne udgifter til projekter og programmer, også faste udgifter.
2. OLT har desuden adgang til de finansieringsmuligheder, som er åbnet med den gældende lovgivning til fordel for de udviklingslande, der er opregnet i bilag II E, samt til de fællesskabsprogrammer, der er opregnet i bilag II F.
Kapitel 3
Støtte af investeringer i den private sektor
Artikel 26
Investeringsfremme
OLT's myndigheder, medlemsstaterne og Fællesskabet, der anerkender betydningen af private investeringer for at fremme deres udviklingssamarbejde og erkender nødvendigheden af at tage skridt til at stimulere sådanne investeringer, vil:
a) iværksætte foranstaltninger med henblik på at tilskynde private investorer, der retter sig efter OLT-EF-udviklingssamarbejdets mål og prioriteter og de gældende love og bestemmelser, til at deltage i udviklingsbestræbelserne
b) indrømme disse investorer en retfærdig og rimelig behandling
c) træffe foranstaltninger og vedtage bestemmelser, der kan medvirke til at skabe og opretholde et forudseeligt og sikkert investeringsklima, og forhandle om aftaler til at forbedre dette klima
d) befordre et effektivt samarbejde mellem OLT's økonomiske beslutningstagere og mellem disse og økonomiske beslutningstagere i Fællesskabet for at øge kapitalstrømmene, forvaltningskompetencen, teknologi og andre former for knowhow
e) sørge for at fremme yderligere private finansielle strømme mellem Fællesskabet og OLT ved navnlig at bidrage til at fjerne hindringer for OLT-operatørers adgang til de internationale kapitalmarkeder, herunder også Fællesskabets
f) skabe et klima, der kan bidrage til at udvikle finansieringsinstitutionerne og til at mobilisere de fornødne ressourcer til kapitaldannelse og øget foretagsomhed
g) stimulere udviklingen af virksomheder ved at træffe de fornødne foranstaltninger til at forbedre virksomhedsklimaet og navnlig skabe nogle retlige og administrative rammer, der kan tilskynde til og fremme vækst og udvikling af en dynamisk privat sektor, herunder virksomheder på græsrodsniveau
h) styrke OLT's lokale institutioners kapacitet til at stille med et bredt udvalg af servicetilbud, som kan fremme lokalbefolkningens inddragelse i industri- og handelsvirksomhed.
Artikel 27
Støtte og finansiering af investeringer
Samarbejdet stiller på lang sigt ressourcer til rådighed til at bidrage til at fremme væksten i den private sektor og til at mobilisere indenlandsk og udenlandsk kapital til dette formål. Samarbejdet stiller i denne forbindelse navnlig følgende til rådighed:
a) gavebistand til dækning af faglig og finansiel bistand til støtte for udvikling af de menneskelige ressourcer, institutionel kapacitetsopbygning og andre former for institutionel støtte i forbindelse med en given investering; foranstaltninger til at øge virksomhedernes konkurrenceevne og styrke de private finansielle og ikke-finansielle formidleres kapacitet; lettelse og fremme af investeringerne og tiltag til forbedring af konkurrenceevnen
b) rådgivnings- og konsulentvirksomhed for at bidrage til at skabe et favorabelt klima for investering og et informationsgrundlag til at lede og befordre kapitalstrømmene
c) gavebistand finansieret via investeringsfaciliteten som omhandlet i bilag II C
d) lån af EIB's egne midler.
Betingelserne vedrørende investeringsfaciliteten og ovennævnte lån er fastlagt i henholdsvis bilag II B og C.
Kapitel 4
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
Artikel 28
Supplerende støtte
1. Inden for det finansielle rammebeløb, jf. bilag II A, afsættes der en supplerende støtte til at afdæmpe de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs- og minesektoren, som vil kunne bringe realiseringen af OLT's udviklingsmål i fare.
2. Formålet med støtten i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne er at beskytte makroøkonomiske og sektorielle reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af en nedgang i indtægterne, og at modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
3. OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig inden for landbrugs- og minesektoren, tages med i betragtningerne ved tildelingen af ressourcer, jf. bilag II D. I denne sammenhæng vil de mindst udviklede lande modtage en gunstigere behandling.
4. De supplerende ressourcer vil blive anvendt i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for støtteordningen, som er omhandlet i bilag II D.
5. Fællesskabet støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT, der søger at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Kapitel 5
Støtte til andre aktører i samarbejdet
Artikel 29
Mål og finansiering
1. For at imødekomme lokalsamfundenes udviklingsbehov og anspore alle aktører i det decentrale samarbejde, der vil kunne bidrage til OLT's selvstændige udvikling, til at fremkomme med forslag om og gennemføre initiativer, støtter OLT-EF-samarbejdet disse udviklingsaktioner inden for en ramme fastsat af de berørte OLT og de medlemsstater, de hører under, og inden for rammerne af SPD-bestemmelserne.
2. I denne forbindelse ydes der finansiel støtte til følgende decentrale projekter og mikroprojekter:
a) De samarbejdspartnere, der kan opnå finansiel bistand i henhold til dette kapitel, er aktører inden for det decentrale samarbejde i Fællesskabet og OLT eller andre udviklingslande, dvs. lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer, lokale erhvervssammenslutninger og initiativgrupper, kooperativer, fagforeninger, kvinde- eller ungdomsorganisationer, undervisnings- og forskningsinstitutioner, kirker og enhver ikke-statslig sammenslutning, som vil kunne yde bidrag til udviklingsprocessen.
Denne form for samarbejde skal mobilisere færdigheder, innoverende indsatsformer og ressourcer fra aktørerne i det decentrale samarbejde til fordel for OLT's udvikling. Støtten skal navnlig tage hensyn til fælles aktioner mellem Fællesskabet, OLT og andre udviklingslande.
b) Lokale mikroprojekter skal have en økonomisk og social indvirkning på befolkningens liv, opfylde et tydeligt og konstateret prioriteret behov og gennemføres på initiativ og med aktiv deltagelse af det lokalsamfund, som vil drage fordel deraf.
3. Projekter og programmer, der henhører under denne form for samarbejde, kan være et middel til at virkeliggøre de specifikke mål i SPD eller initiativer, der iværksættes af lokalsamfundene eller aktører i det decentrale samarbejde.
4. Den støtte, der ydes i henhold til dette kapitel, skal være supplerende eller om nødvendigt komplementær i forhold til bestemmelserne i bilag II.
5. Bidrag til finansieringen af mikroprojekter og decentralt samarbejde er gavebistand, der i princippet højst kan udgøre tre fjerdedele af de samlede projektomkostninger. Resten finansieres:
a) mikroprojekter: af det berørte lokalsamfund, enten i naturalier eller i form af tjenesteydelser eller kontant afhængigt af dets muligheder
b) decentralt samarbejde: af aktørerne i det decentrale samarbejde, idet de finansielle, faglige, materielle og andre ressourcer, som de stiller til rådighed som generel regel skal udgøre mindst 25 % af de anslåede omkostninger ved projektet eller programmet
c) når der undtagelsesvis er tale både om mikroprojekter og decentralt samarbejde: af myndighederne i det berørte OLT enten i form af et finansielt bidrag eller ved anvendelse af offentligt materiel eller levering af tjenesteydelser.
De gældende procedurer vedrørende projekter og programmer, der finansieres i forbindelse med mikroprojekter eller decentralt samarbejde, er de procedurer, der er fastlagt i denne afgørelse, navnlig gennemførelsesbestemmelserne til SPD.
Kapitel 6
Støtte til humanitær bistand og katastrofebistand
Artikel 30
Mål og midler
1. Der ydes humanitær bistand og katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter. Den humanitære bistand og katastrofebistanden opretholdes, sålænge det er nødvendigt for at løse presserende problemer, som følger af disse situationer.
Den humanitære bistand og katastrofebistanden ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Den humanitære bistand og katastrofebistanden er bestemt til:
a) at redde menneskeliv i krisesituationer og efter kriser forvoldt af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger
b) at bidrage til finansieringen og forsendelsen af bistanden og den direkte formidling til modtagerne ved hjælp af alle disponible logistiske midler
c) rehabilitering på kort sigt og genopbygning for så hurtigt som muligt at kunne integrere eller reintegrere de berørte befolkningsgrupper
d) at afhjælpe behov, der opstår som følge af befolkningsbevægelser, f.eks. flygtninge, fordrevne og repatrierede, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer, med henblik på, så længe det er nødvendigt at hjælpe flygtninge og fordrevne, uanset hvor de befinder sig, og at lette deres frivillige genbosættelse
e) at hjælpe OLT med at udforme og afpudse mekanismer til forebyggelse af og beredskab til katastrofer, herunder hurtige varslingssystemer, for dermed at afbøde konsekvenserne af sådanne katastrofer.
3. På samme måde kan der ydes støtte til OLT, som modtager flygtninge eller repatrierede til at afhjælpe presserende behov, som ikke falder ind under katastrofebistand.
4. De i denne artikel omhandlede typer bistand finansieres over fællesskabsbudgettet. De kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II A som supplement til den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og katastrofehjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikke-statslige organisationer. Bistanden forvaltes og ydes ifølge procedurer, der åbner mulighed for hurtige, smidige og effektive indgreb. Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesbestemmelser hertil.
Kapitel 7
Gennemførelsesprocedurer
Artikel 31
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ eller på dennes vegne finansieres undersøgelser eller faglig bistand til udarbejdelse, overvågning, evaluering af og kontrol med gennemførelsen af denne afgørelse.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via den samlede tildeling af gavebistand.
2. På OLT's initiativ kan der finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de i SPD angivne aktiviteter efter udtalelse fra Kommissionen.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via tildelingen til det pågældende OLT.
Artikel 32
Finanskontrol
1. Det berørte OLT har i første række ansvaret for den finansielle kontrol med interventionen. Det gennemfører i givet fald denne kontrol i samordning med den medlemsstat, det hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
2. Kommissionen har ansvaret for:
a) at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at fællesskabsmidlerne anvendes korrekt og effektivt
b) i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstillinger eller sende anmodninger om korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe uregelmæssigheder eller korrigere mangler ved forvaltningen.
3. Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, det hører under, samarbejder på basis af administrative ordninger på årlige eller halvårlige møder om at koordinere programmer, metoder og kontrol.
4. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a) er det det berørte OLT, der i første række har ansvaret for at påvise og korrigere finansielle uregelmæssigheder
b) griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke foretager korrektion, og hvis et forligsmøde ikke giver resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling svarende til SPD-finansieringsafgørelsen.
Kapitel 8
Overgang fra tidligere europæiske udviklingsfonde (EUF) til 9. EUF
Artikel 33
Gennemførelse af tidligere EUF og overgangsfase
1. Forpligtelser i henhold til 6., 7. og 8. EUF, der er indgået inden ikrafttrædelsen af denne afgørelse, indfries fortsat efter de gældende regler for disse EUF.
Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, som blev tildelt OLT inden denne afgørelses ikrafttræden, vil fortsat være tildelt OLT. Disse ressourcer skal fortsat udnyttes i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i afgørelse 91/482/EØF, der fortsat finder anvendelse til sådanne formål, indtil den interne aftale om oprettelse af 9. EUF træder i kraft.
Indtil den interne, 31. december i aftale om oprettelse af 9. EUF i kraft, varetager de instanser, der forestår forvaltningen og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfonds ressourcer, dvs. EUF's ledende anvisningsberettigede, OLT's anvisningsberettigede og chefen for Kommissionens delegation, fortsat de forvaltnings- og gennemførelsesopgaver, der er tillagt dem ved afgørelse 91/482/EØF.
2. Alle restbeløb fra tidligere EUF på datoen for ikrafttrædelsen af den interne aftale om oprettelse af 9. EUF ikrafttræden samt alle beløb, der frigøres efter dette tidspunkt fra igangværende projekter i henhold til nævnte fonde, overføres til 9. EUF og anvendes i overensstemmelse med betingelserne i denne afgørelse.
Alle ressourcer, der således overføres til 9. EUF efter tidligere at have været tildelt et OLT's eller en regions vejledende program, forbliver tildelt dette OLT eller det regionale samarbejde.
Alle andre restbeløb, som ikke er tildelt et vejledende program, henlægges til 9. EUF's ikke-tildelte beløb. Det samlede beløb i denne afgørelse, suppleret med restbeløb overført fra tidligere EUF, dækker perioden 2000-2007. Denne bestemmelse gælder navnlig for ethvert restbeløb af de samlede beløb, der er omhandlet i artikel 118 og 142 i afgørelse 91/482/EØF vedrørende henholdsvis stabiliseringen af eksportindtægterne fra basislandbrugsprodukter (Stabex) og den særlige finansieringsfacilitet (Sysmin).
AFSNIT II
ØKONOMISK OG HANDELSMÆSSIGT SAMARBEJDE
Artikel 34
Mål
1. Målet for det økonomiske og handelsmæssige samarbejde er at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling, især gennem oprettelse af nære økonomiske forbindelser mellem dem og Fællesskabet som helhed.
Gennemførelsen af dette samarbejde skal have sammenhæng med målene for andre fælles politikker.
2. Fællesskabet påtager sig endvidere at støtte en effektiv integration af OLT i den globale økonomi samt udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser på regionale markeder og verdensmarkedet.
Kapitel 1
Samhandelsordning for varer
Artikel 35
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT fritages for importafgifter ved indførsel i Fællesskabet.
2. Begrebet varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde er defineret i bilag III.
Artikel 36
Omladning af varer uden oprindelsesstatus i fri omsætning i OLT
1. Varer uden oprindelsesstatus i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT og genudføres til Fællesskabet i uændret stand, fritages for told og afgifter med tilsvarende virkning ved indførsel i Fællesskabet, forudsat:
a) at der for varerne i det pågældende OLT er betalt told eller afgifter med tilsvarende virkning på et niveau, der svarer til eller er større end den told, som gælder i Fællesskabet ved indførsel af de samme varer med oprindelse i tredjelande, som er omfattet af mestbegunstigelsesklausulen
b) at de ikke har været genstand for hel eller delvis fritagelse for eller godtgørelse af told eller afgifter med tilsvarende virkning, jf. dog stk. 2
c) de ledsages af en eksportlicens.
2. Kommissionen kan efter behørigt begrundet anmodning fra myndighederne i det pågældende OLT, henset til målene i denne afgørelse tillade offentlig OLT-støtte til dem, der gennemfører omladningsproceduren, jf. dog stk. 1.
I anmodningen skal navnlig anføres arten og det formodede omfang af den handel, for hvilken der kan udbetales støtte.
Støtten skal gives i form af støtte til transport af varer, der overgår til fri omsætning, herunder berettigede løbende udgifter i forbindelse med omladningsproceduren. Støtten må ikke bevirke en alvorlig forstyrrelse eller vanskeligheder, som kan medføre forringelser af situationen i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater.
OLT-myndighederne kan indgive bemærkninger til Kommissionen med det formål at levere yderligere oplysninger til støtte for deres skriftlige anmodning.
Hvis OLT-myndighederne anmoder herom, indkaldes en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, med henblik på at løse problemer opstået i forbindelse med administrationen af omladningsproceduren.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse:
a) på landbrugsprodukter opført i bilag I til traktaten eller på produkter henhørende under Rådets forordning (EØF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter,(8) fra 1. februar 2002 og forudsat, at Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesordninger, med undtagelse af fiskeriprodukter:
A) henhørende under KN-kode 0303 31 10 00, 0304 20 95 10 og 0306 13 10, der er omladet gennem Grønland, inden for en årlig mængde på op til 10000 tons, og
B) henhørende under KN-kode 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90, der er omladet gennem Saint Pierre og Uiquelon, inden for en årlig mængde på 2000 tons.
b) på varer, der ved indførsel i Fællesskabet er undergivet kvantitative restriktioner, begrænsninger eller antidumpingtold.
4. Betingelserne for adgang til Fællesskabet for produkter uden oprindelse i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT, og de dertil knyttede metoder for administrativt samarbejde er fastsat i bilag IV.
Artikel 37
Udvalg
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 36, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EFaf 26. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tilægges Kommissionen.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 38
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Fællesskabet anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for sådanne forbud eller restriktioner vedrørende indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelse af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret.
Sådanne forbud eller restriktioner må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af handelen i almindelighed.
Artikel 39
Affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og fællesskabslovgivningen. Fællesskabet støtter oprettelse og udvikling af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Fællesskabet forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT's myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres land af sådant affald fra Fællesskabet eller et hvilket som helst andet land, dog med forbehold af de specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er blevet indgået eller kunne tænkes at blive indgået i fremtiden i kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår Fællesskabet finder Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab(9) anvendelse.
4. For så vidt angår de OLT, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er medlemmer af Basel-konventionen, træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Basel-konventionen.(10)
5. De berørte medlemsstater fremmer desuden OLT's vedtagelse af den nationale lovgivning og de administrative bestemmelser, der er kræves for at gennemføre:
a) forordning (EØF) nr. 259/93:
i) artikel 13 for så vidt angår overførsel af affald i OLT
ii) artikel 18 for så vidt angår eksport af affald til AVS-stater fra OLT
b) Rådets forordning (EF) nr. 1420/1999(11)
c) Kommissionens forordning (EF) nr. 1547/1999(12)
d) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF(13) med forbehold af de tidsfrister for gennemførelsen, der er fastsat i artikel 16 heri.
6. For så vidt angår import til Fællesskabet af farligt affald fra OLT samt ufarligt affald til bortskaffelse, finder artikel 1-12 og 25-39 i forordning (EØF) nr. 259/93 og Kommissionen afgørelse 94/774/EF(14) anvendelse.
7. Et eller flere OLT og den medlemsstat, de hører under, kan anvende nationale procedurer på eksport af affald fra OLT til den pågældende medlemsstat.
I så fald meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen den lovgivning, der skal anvendes, inden seks måneder efter ikrafttrædelsen af denne afgørelse eller af en hvilken som helst fremtidig relevant national lovgivning, herunder ændringer hertil.
Artikel 40
OLT-foranstaltninger
1. I betragtning af de aktuelle hensyn til OLT's udvikling kan OLT's myndigheder for så vidt angår indførslen af varer med oprindelse i Fællesskabet opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt.
2. a) Den samhandelsordning, som anvendes over for Fællesskabet af OLT, må ikke give anledning til forskelsbehandling mellem medlemsstaterne og ikke være mindre gunstig end den behandling, der indrømmes mestbegunstigede lande.
b) Uanset de specifikke bestemmelser i denne afgørelse udøver Fællesskabet ingen forskelsbehandling mellem OLT på det handelsmæssige område.
c) Litra a) hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT eller andre udviklingslande en gunstigere ordning end den, der indrømmes Fællesskabet.
3. OLT's myndigheder meddeler senest tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de toldsatser og kvantitative restriktioner, de anvender.
De underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger, efterhånden som de sker.
Artikel 41
Tilsynsbestemmelser
1. De i artikel 35 omhandlede varer med oprindelse i OLT eller de i artikel 36 omhandlede varer uden oprindelse i OLT kan gøres til genstand for et særligt tilsyn. Efter konsultationer inden for rammerne af partnerskabet med myndighederne i det pågældende OLT og den medlems stat, det hører under, afgør Kommissionen, hvilke varer der undergives dette tilsyn.
2. Artikel 308d i Rådets forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelses bestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks(15) finder anvendelse.
3. Kommissionen og OLT's myndigheder sikrer sig ved hjælp af de i bilag III og IV fastsatte administrative samarbejdsmetoder, at dette tilsyn er effektivt.
Artikel 42
Beskyttelsesforanstaltninger
1. Såfremt anvendelsen af denne afgørelse medfører alvorlige forstyrrelser i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater eller bringer disses finansielle stabilitet udad til i fare, eller såfremt der opstår vanskeligheder, der vil kunne medføre en forringelse af situationen i en erhvervssektor Fællesskabet eller i en af dettes regioner, kan Kommissionen efter høring af det udvalg, der er omhandlet i artikel 43, eller på anmodning af en eller flere medlemsstater på eget initiativ træffe eller tillade de pågældende medlemsstater at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med nedenstående stykker.
2. For så vidt angår anvendelsen af stk. 1 skal de foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrelser af associeringens gennemførelse og af Fællesskabet, foretrækkes. Foranstaltningerne må ikke gå videre end, hvad der er absolut nødvendigt for at afhjælpe de opståede vanskeligheder. De må ikke gå videre end en tilbagetrækning af den præferencebehandling, der tillades ved denne afgørelse.
3. I tilfælde af indførelse eller ændring af beskyttelsesforanstaltninger skal der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT's interesser.
4. Bestemmelserne i denne artikel berører ikke Fællesskabets rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-reglerne, herunder reglerne i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger(16). De er ikke til hinder for anvendelsen af bestemmelserne for den fælles markedsordning for landbrugsprodukter eller administrative bestemmelser i fællesskabsregi eller nationalt regi, der er afledt heraf, ej heller særlige bestemmelser, der er vedtaget i medfør af traktatens artikel 235, og som gælder for varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter.
5. a) Når en medlemsstat anmoder Kommissionen om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger, underretter Kommissionen Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT herom inden tre arbejdsdage efter datoen for modtagelsen af medlemsstatens anmodning og opfordrer myndighederne i OLT til at levere de oplysninger, som de anser for vigtige i den foreliggende situation.
b) Når Kommissionen handler på eget initiativ, underretter den Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i de pågældende OLT på det tidligst mulige stadium.
c) Hvis OLT-myndighederne kræver det, indkaldes der en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, jf. dog de tidsfrister, der er nævnt i nærværende artikel. Resultatet af arbejdsgruppens møde meddeles det rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 43. I så fald forlænges den i stk. 9 omhandlede tidsfrist med ti arbejdsdage. Samtidig indbyder den medlemsstaterne til et møde i nævnte udvalg.
Medlemsstaterne og OLT forelægger Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at begrunde deres anmodninger om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger.
6. Kommissionen underretter straks Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT om beslutningen om at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. Beslutningen finder anvendelse med øjeblikkelig virkning.
7. Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning som omhandlet i stk. 6 for Rådet inden ti arbejdsdage efter modtagelsen af underretningen om beslutningen.
8. Træffer Kommissionen ingen beslutning eller afviser den anmodningen inden 21 arbejdsdage eller beslutter den, at der ikke er grund til at anvende beskyttelsesforanstaltninger, kan enhver medlemsstat, der har indbragt en sag for Kommissionen, indbringe den for Rådet.
9. Rådet kan i de i stk. 7 og 8 nævnte tilfælde med kvalificeret flertal træffe en anden beslutning inden 21 arbejdsdage.
Artikel 43
Udvalgsprocedure
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 42, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Kapitel 2
Handel med tjenesteydelser og etableringsregler
Artikel 44
Generelt mål
Det langsigtede mål på dette område er en gradvis liberalisering af handelen med tjenesteydelser under overholdelse af OLT's lokale politiske mål og under behørig hensyntagen til OLT's udviklingsniveau samt de forpligtelser, som Fællesskabet, medlemsstaterne og eventuelt OLT har på taget sig inden for rammerne af WTO.
Artikel 45
Almindelige principper for etablering og levering af tjenesteydelser
1. I forbindelse med denne afgørelse gælder følgende definitioner:
a) "selskaber eller virksomheder": privat- eller handelsretlige selskaber eller virksomheder, herunder offentlige eller andre selskaber, andelsselskaber samt enhver anden juridisk person og offentlig- eller privatretlig sammenslutning, med undtagelse af ikke-udbyttegivende selskaber
"medlemsstaternes selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i en medlemsstat; i tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i en medlemsstat, skal deres aktivitet dog have reel og vedvarende tilknytning til den pågældende medlemsstats økonomi
"OLT's selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med det pågældende OLT's lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT. I tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i et OLT, skal deres aktivitet dog have reel og ved varende tilknytning til det pågældende OLT's økonomi
b) "indbyggere i et OLT": personer, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en sær egen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i traktaten.
2. For så vidt angår den ordning, der finder anvendelse med hensyn til etablering og levering af tjenesteydelser, gælder følgende i henhold til traktatens artikel 183, stk. 5, og under forbehold af stk. 3:
a) Fællesskabet anvender de forpligtelser over for OLT, der er indgået i forbindelse med den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), på de i denne overenskomst fastsatte betingelser og i overensstemmelse med nærværende afgørelse. Ved anvendelsen af disse forpligtelser må medlemsstaterne ikke øve forskelsbehandling mellem OLT's indbyggere, selskaber og virksomheder
b) OLT's myndigheder behandler medlemsstaternes selskaber, statsborgere og virksomheder på en måde, der ikke er mindre gunstig end den måde, hvorpå de behandler tredjelandes statsborgere, selskaber og virksomheder, og de øver ikke forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere, selskaber og virksomheder.
3. OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse indføre bestemmelser, der er til fordel for dets egne indbyggere og lokale aktiviteter.
I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de bestemmelser, der er vedtaget, og Kommissionen underretter medlemsstaterne.
4. For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, generelt praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen listen over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT-indbyggere, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
Artikel 46
Transport ad søvejen
Målet med samarbejdet i denne sektor er at sikre en harmonisk udvikling af en effektiv og pålidelig skibsfart på økonomisk tilfredsstillende vilkår ved at gøre det lettere for alle parter at deltage aktivt under overholdelse af princippet om uhindret adgang til transportmarkedet på et handelsmæssigt grundlag.
Disse bestemmelser gælder ikke for Grønland.
Kapitel 3
Handelsrelaterede områder
Artikel 47
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Med forbehold af stk. 2:
a) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder ikke indføre nogen begrænsning på betalinger i konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Fællesskabet og OLT
b) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder, hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter, ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i modtagermedlemsstaten, -landet eller -området og sikrer, at sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
2. Fællesskabet, medlemsstaterne og OLT kan med de nødvendige ændringer træffe de foranstaltninger, der er anført i traktatens artikel 57, 58, 59, 60 og 301 i overensstemmelse med betingelserne heri. Hvis et eller flere OLT eller en eller flere af medlemsstaterne har alvorlige betalingsbalanceproblemer eller risikerer at få det, kan myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet ligeledes i overensstemmelse med betingelserne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser og artikel VIII og XIV i Den Internationale Valutafonds statutter indføre restriktioner for løbende transaktioner, som skal være af begrænset varighed og ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at rette op på betalingsbalancesituationen. Myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet, som træffer sådanne foranstaltninger, underretter straks den anden part herom og forelægger så snart som muligt en tidsplan for ophævelsen af de pågældende foranstaltninger.
Artikel 48
Konkurrencepolitik
1. Indførelsen og gennemførelsen af effektive og sunde konkurrencepolitikker og -regler er af afgørende betydning for at begunstige og sikre et investeringsvenligt klima, en bæredygtig industrialiseringsproces og gennemsigtighed i forbindelse med markedsadgang.
2. For at fjerne konkurrenceforvridning og med behørig hensyntagen til hvert OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov gennemfører Fællesskabet og OLT lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, der som mål eller virkning har at forhindre, begrænse eller forvride konkurrencen. Nævnte forbud gælder også en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på Fællesskabets eller OLT's område.
Artikel 49
Beskyttelse af intellektuel ejendomsret
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, herunder midler til at sikre, at disse rettigheder overholdes i overensstemmelse med de højeste internationale standarder med henblik på at mindske forvridning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Intellektuel ejendomsret omfatter især ophavsrettigheder og navnlig ophavsrettigheder til edb-programmer og beslægtede rettigheder, brugsmodeller, patenter og herunder bioteknologiske opfindelser, industriel design, geografiske betegnelser og herunder oprindelsesbetegnelser, varemærker for varer og tjenesteydelser, integrerede kredsløbs topografi, retlig beskyttelse af databaser og beskyttelse mod illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret og beskyttelse af fortrolig information om knowhow.
Artikel 50
Standardisering og certificering
Der skal stræbes efter et nærmere samarbejde på området standardisering, certificering og kvalitetssikring for at fjerne unødvendige tekniske hindringer og mindske forskellene på disse områder, så handelen lettes.
Artikel 51
Handel og miljø
Udviklingen af den internationale handel skal fremmes på en sådan måde, at der sikres en bæredygtig og forsvarlig forvaltning af miljøet i overensstemmelse med internationale konventioner og forpligtelser på området under behørig hensyntagen til OLT's respektive udviklingsniveauer. Der skal tages hensyn til OLT's særlige krav og behov ved udarbejdelsen og gennemførelsen af miljøforanstaltninger.
Under hensyntagen til Rio-principperne tilstræber samarbejdet, at handels- og miljøpolitikkerne er gensidigt understøttende, navnlig gennem en udvidet kontrol af kvaliteten af varer og tjenesteydelser set ud fra et miljøbeskyttelsessynspunkt og med hensyn til forbedring af miljøvenlige produktionsmetoder.
Artikel 52
Handel og arbejdsstandarder
De grundlæggende nationalt og internationalt anerkendte arbejdsstandarder skal overholdes, navnlig for så vidt angår foreningsfrihed og beskyttelse af organisationsretten, retten til kollektiv organisering og forhandling, afskaffelse af tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, mindstealderen for børns adgang til beskæftigelse og ikke-forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
Artikel 53
Forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed
Der skal stræbes efter samarbejde på området forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed under hensyntagen til den gældende lovgivning i OLT og Fællesskabet for at undgå handelshindringer.
Artikel 54
Forbud mod skjulte protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i dette kapitel må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 4
Monetære og fiskale spørgsmål
Artikel 55
Fiskale undtagelsesbestemmelser
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaterne eller OLT's myndigheder indrømmer eller i fremtiden kan indrømme på grundlag af aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning, jf. dog artikel 56.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som forhindrer vedtagelse eller gennemførelse af foranstaltninger, der har til sigte at forhindre skatteunddragelse eller skattesvig i henhold til de fiskale bestemmelser i aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres fiskale lovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopæl eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 56
Told- og skatteordning for kontrakter, der finansieres af Fællesskabet
1. OLT anvender på kontrakter finansieret af Fællesskabet en afgifts- og toldordning, som ikke er mindre gunstig end den, der gælder for den mest begunstigede stat eller for de internationale organisationer på udviklingsområdet, som de har forbindelse med. Ved fastlæggelsen af, hvad der skal forstås ved mestbegunstigelsesordning, tages der ikke hensyn til de ordninger det pågældende OLT's myndigheder anvender over for andre udviklingslande.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordning anvendelse på kontrakter finansieret af Fællesskabet:
a) kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT. Kontrakterne registreres dog i overensstemmelse med gældende lov i OLT, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til tjenesteydelsen
b) den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har permanent hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c) virksomheder, der skal importere udstyr med henblik på at opfylde bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d) professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT i henhold til lovgivningen i dette, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e) varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en kontrakt om leverancer, importeres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de afgifter, OLT i givet fald selv pålægger disse leverancer
f) brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt generelt alt materiale, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være fremstillet på det lokale marked og undergives den afgiftsordning, der gælder i det pågældende OLT's lovgivning
g) fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Alle forhold, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
4. Kommissionens tjenestemænd, bortset fra lokalt ansat personale, er fritaget for skat i det OLT, hvor de er udstationeret.
Kapitel 5
Erhvervsuddannelse, adgang til fællesskabsprogrammer og andre bestemmelser
Artikel 57
Erhvervsuddannelse
Personer fra et OLT med statsborgerskab i en medlemsstat har adgang til at modtage erhvervsuddannelse i Fællesskabet på lige fod med den pågældende medlemsstats statsborgere, hvis de kan opfylde de betingelser, der skal opfyldes af disse statsborgere, herunder betingelser om bopæl inden for Fællesskabet eller EØS.
Artikel 58
Programmer, der er åbne for OLT
Personer fra et OLT og i givet fald de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er berettigede til at deltage i de fællesskabsprogrammer, der er opført på listen i bilag II F, samt i de programmer, der afløser dem, i henhold til reglerne for de programmer og ordninger, der gælder for den medlemsstat, de hører under.
Denne liste kan ændres af Kommissionen på anmodning af et OLT eller en medlemsstat eller på Kommissionens eget initiativ.
Artikel 59
Euro-info-Kontaktcentre (EICC)
På anmodning fra et OLT's myndigheder og i overensstemmelse med procedurerne i tredje del, afsnit I, kan der i et OLT etableres et Euro-info-Kontaktcenter (i det følgende benævnt "EICC"). Der kan ydes delvis finansiering til EICC-værtsorganisationen af de bistandsmidler, der er til rådighed i henhold til enhedsprogrammeringsdokumentet eller det regionale samarbejde.
EICC's opgaver, de redskaber og tjenester, der stilles til rådighed for dem, samt etableringsprocedurerne og kriterierne for valg af værtsorganisation er fastlagt i bilag V.
Artikel 60
CVU og TCL
På anmodning af deres myndigheder er OLT berettigede til at modtage serviceydelser fra Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), og Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL), der er nævnt i artikel 1 i bilag III til AVS-EF-partnerskabsaftalen.
Eventuelle udgifter til serviceydelser leveret af CVU eller TCL til fordel for OLT finansieres ved hjælp af de midler, der er fastsat i bilag II A.
FJERDE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 61
Ændring af status
Hvis et OLT opnår uafhængighed:
a) kan de i denne afgørelse fastsatte ordninger fortsat anvendes foreløbig på det pågældende OLT på betingelser, der fastsættes af Rådet
b) træffer Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen afgørelse om de nødvendige ændringer af denne afgørelse, særlig vedrørende de beløb, der er nævnt i bilag II A.
Artikel 62
Revision
Inden den 31. december 2007 fastlægger Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen bestemmelser til gennemførelse af principperne i traktatens artikel 182 til 186. I denne sammenhæng vedtager Rådet navnlig de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af, at et OLT efter egne forfatningsmæssige procedurer indgår i særlige præferenceordninger mellem Fællesskabet og diverse partnere i den region, som det tilhører. I denne forbindelse tager Rådet navnlig hensyn til de internationale forpligtelser, som Fællesskabet, dets medlemsstater og eventuelt OLT har påtaget sig, også inden for rammerne af WTO.
Artikel 63
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 2. december 2001. Den anvendes indtil den 31. december 2011.
Artikel 64
Offentliggørelse
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2001.
A Tanács határozata
(2001. november 27.)
az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról
("tengerentúli társulási határozat")
(2001/822/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre (a továbbiakban: a szerződés) és különösen annak 187. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) Az Európai Gazdasági Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 1991. július 25-i tanácsi határozat [1] 2001. december 1-jéig volt alkalmazandó. E határozat 240. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag határozza meg a szerződés 182-186. cikkében kifejtett alapelvek további alkalmazása érdekében megállapítandó rendelkezéseket.
(2) A tagállamok kormányainak képviselői konferenciájának 1997-ben Amszterdamban aláírt záróokmányához csatolt, a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a "TOT-ok") kapcsolatos 36. nyilatkozat felkéri a Tanácsot, hogy a Szerződés 187. cikkével összhangban tekintse át a TOT-tal kötött társulási megállapodást az alábbiak szerinti négyszeres céllal:
- a TOT gazdasági és társadalmi fejlődésének hatékonyabb előmozdítása,
- gazdasági kapcsolatok kialakítása a TOT és az Európai Unió között,
- a TOT sokféleségének és egyedi jellegzetességeinek nagyobb mértékű figyelembevétele, ideértve a letelepedés szabadságával kapcsolatos szempontokat,
- továbbá annak biztosítása, hogy javuljon a pénzügyi eszközök hatékonysága.
(3) 1999. február 11-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a TOT, az AKCS-államok és az Európai Unió legkülső régiói közötti kapcsolatokról [2]. Továbbá a Bizottság javaslata alapján 2001. október 4-én állásfoglalást fogadott el az Európai Közösség és a TOT társulására vonatkozó tanácsi határozatról [3].
(4) Az 1999. május 20-i, "Az EK-val társult tengerentúli országok és területek státusa és a" TOT 2000 "választási lehetőségei" című közleményében a Bizottság megvizsgálta a TOT-EK társulás sajátosságait és alakulását 1957-től kezdődően, megállapította a társulás alapelveit és jelenlegi helyzetét, és felvázolta annak alternatív politikáit a 2000. március 1-jétől kezdődő időszakra vonatkozóan.
(5) A 91/482/EGK határozat 10. cikkével összhangban a TOT hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztatták a Bizottságot az általuk a jövőre vonatkozóan óhajtott módosításokról és kiegészítésekről, nevezetesen egy találkozón, amelyet 1999. április 29-én és 30-án tartottak a partnerséggel kapcsolatban, és amelyen részt vett a Bizottság, az a négy tagállam, amelyikhez a TOT kapcsolódik, valamint a 20 érintett tengerentúli ország és terület.
(6) Annak ellenére, hogy nem harmadik országokból áll, a TOT nem képezi az egységes piac részét, és meg kell felelnie a harmadik országokra vonatkozóan a kereskedelem terén megállapított kötelezettségeknek, nevezetesen a származási szabályoknak, az egészségügyi és a növény-egészségügyi szabályoknak és a védintézkedésnek.
(7) Általános szabályként, amikor a Tanács intézkedéseket fogad el a Szerződés 187. cikke alapján, figyelembe kell vennie mind a szerződés negyedik részében megállapított elveket, mind a közösségi jog egyéb elveit. Figyelembe kell vennie továbbá a 91/482/EGK határozat kereskedelmi rendszerének végrehajtásában szerzett tapasztalatot is.
(8) Ez a rendszer vámmentes hozzáférést ír elő a tengerentúli országokból és területekről származó termékek esetében, valamint olyan származási szabályokat, amelyek lehetővé teszik az eltérő rendszerek hatálya alá tartozó, az AKCS-államokból vagy a Közösségből származó termékek kumulációját. Ez súlyosan megzavarja - különösen a rizs és a cukor területén - a közös agrárpolitika keretében létrehozott egyes közös piacszervezések működését, vagy ezzel a veszéllyel fenyeget. Az ilyen zavar számos alkalommal vezetett oda, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak védintézkedéseket kellett elfogadniuk.
(9) A származási kumuláció felhasználási területének korlátozásával a határozat félidős értékelésekor [4] a rizzsel kapcsolatban elvégzett változtatások olyan feltételek mellett segítettek fenntartani a TOT termékeknek a Közösség piacára való bejutását, amelyek hozzájárultak a piac egyensúlyához. Ezt a piacra jutást javítani kell a legkevésbé fejlett TOT-ok vonatkozásában, de a kumulációból részesülő teljes mennyiség módosítása nélkül. Tekintve, hogy eddig csak két másik TOT működött ebben az ágazatban, a fennmaradó rendelkezésre álló mennyiséget ki kell osztani számukra az átláthatóság érdekében.
(10) A cukorral és cukorkeverékkel kapcsolatban azonban a TOT által a túlkínálattal rendelkező piacokra kivitt AKCS vagy közösségi eredetű cukor mennyiségének növekedése azt eredményezte, hogy nagyobb mértékben csökkentették a közösségi termelők számára engedélyezett kvótát, és ezért nagyobb veszteség keletkezett a számukra garantált bevételben.
(11) Tekintetbe véve továbbá a minimális, alacsony hozzáadott értékű műveleteket, amelyek jelenleg elegendőek a cukorágazatba tartozó termékek TOT-ból származó helyzetének eléréséhez, ezen exportok hozzájárulása a területek fejlődéséhez legjobb esetben is csekély, és kétségtelenül nem áll arányban az érintett közösségi ágazatokban okozott zavarral.
(12) A fenti okok miatt tehát származási szabályokat kell elfogadni, ami kizárja a cukor AKCS/EK-TOT kumulációját, amikor csak minimális műveletet hajtanak végre. Figyelembe véve azonban a TOT-ok által az 1991 óta érvényben lévő szabályok alapján már eddig eszközölt befektetéseket, az ilyen kizárásnak fokozatos módon kell hatályba lépnie. Ezért a szükséges végrehajtási rendelkezések elfogadásától függően átmenetileg megengedhető a kumuláció fenntartása olyan fokozatosan csökkenő mennyiségi korlátok mellett, amelyek összeegyeztethetők a közösségi cukorpiac közös szervezésének célkitűzéseivel, miközben figyelembe veszik a TOT piaci szereplőinek jogos érdekeit.
(13) Rendelkezni kell annak biztosítása érdekében is, hogy a Közösségből származó és az eddig export-visszatérítést élvező mezőgazdasági termékeket a kumulációs eljárás révén ne lehessen vámmentesen újrabehozni a Közösségbe.
(14) Továbbá minden TOT származási szabályt aktualizálni kell az érintett piaci szereplők és közigazgatási szervek érdekében, hogy figyelembe vegyék a műszaki haladást és a Közösség által a származási szabályok összehangolásával kapcsolatban elfogadott politikát. Ehhez hasonlóan egyszerűsíteni kell az eljárást, hogy a szabályok szükséges műszaki módosításait a jövőben könnyebben meg lehessen valósítani.
(15) Ki kell egészíteni és egyértelművé kell tenni a nem TOT származású, de ott szabad forgalomban lévő áruk átrakására vonatkozó eljárásokat azzal a céllal, hogy a piaci szereplők és a közigazgatási szervek számára biztosítsák az átlátható és megbízható jogi keretet. Továbbá ki kell terjeszteni azokat, hogy - a szükséges végrehajtási rendelkezések elfogadásától függően - magukban foglaljanak egyes, Grönland és Saint-Pierre és Miquelon számára fontos halászati termékeket.
(16) A szerződés általános rendelkezései és az annak alapján hozott jogszabályok ellenkező értelmű rendelkezések hiányában nem vonatkoznak automatikusan a TOT-okra. A Közösségbe behozott TOT termékeknek mindazonáltal meg kell felelniük a hatályban lévő közösségi szabályoknak.
(17) A TOT-ok pénzügyi támogatását egységes, átlátható és hatékony kritériumok alapján kell elosztani, figyelembe véve a TOT-ok igényeit és teljesítményét. Az ilyen kritériumoknak ki kell terjedniük a TOT-ok gazdasági és természeti dimenzióira, a múltbeli felosztások kihasználására, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartására, a méltányos adópolitikára, a becsült árubefogadási kapacitásra, a nem programozható kiadások számára létrehozott tartalék szükségességére, valamint a zökkenőmentes átmenetre, hogy megakadályozzák Új-Kaledónia, Francia Polinézia és a Holland Antillák pénzügyi támogatásának hirtelen történő jelentős visszaesését. A TOT hatóságok igazgatási kapacitásának hatékonysága, egyszerűsítése és megismerése érdekében a TOT-oknak nyújtott pénzügyi forrásokat inkább a partnerség alapján kell igazgatni a strukturális alapok esetében jelenleg hatályos szabályokon alapuló eljárások alkalmazásával.
(18) E célból az eljárások konkrétan a TOT-ok számára jelölik ki az együttműködés programozása és végrehajtása iránti fő felelősséget. Az együttműködést főleg a TOT területi rendeleteinek megfelelően folytatják, és a programozott tevékenységek felügyelete, értékelése és ellenőrzése esetében megvalósuló támogatás alapját képezi. Szükséges emellett tisztázni, hogy mely közösségi programok és költségvetési források állnak nyitva az TOT-ok számára, valamint hogy milyen módon tudják megvalósítani az előzőkből a 9. EFA-ba való zökkenőmentes átmenetet.
(19) A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő globális változások tág értelemben felölelik a Közösséget mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét, valamint azok AKCS szomszédait és más gazdasági partnereit. A piacra jutás kiegyenlítődésében a vámok szintje egyre inkább csökkenő szerepet játszik, miközben a szolgáltatások kereskedelme és a kereskedelemmel kapcsolatos területek egyre fontosabbá válnak a TOT-ok és gazdasági partnereik közötti kapcsolatban. Ezt a kapcsolatot ezért elő kell mozdítani, miközben fenn kell tartani a jelenlegi kereskedelmi rendszer tág körvonalait, valamint azokat a feltételeket, amelyek azon TOT-oknak, amelyek ezt szeretnék, a regionális és globális gazdaságba való fokozatos integrálására vonatkoznak, amit megkönnyít az összes ilyen új terület kezelésével kapcsolatos kapacitásaik bővítésének elősegítése.
(20) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [5] összhangban el kell fogadni az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 9. EFA végrehajtása tekintetében azonban a szavazásra és a többségre vonatkozó szabályokat a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a közösségi támogatásoknak az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, valamint az Európai Közösség és annak tagállamai közötti partnerségi megállapodásról szóló, 2000. június 23-án a benini Cotonouban aláírt megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról, valamint a szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek pénzügyi támogatásának elosztásáról szóló belső megállapodás [6] (a továbbiakban: "belső megállapodás") 21. cikkének negfelelően kell megállapítani.
(21) A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és az annak alapján elfogadott jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre nem alkalmazható az Euratom-Szerződés. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely közösségi szabályok alkalmazandók a TOT-ok esetében.
(22) Az e határozatban megállapított társulási szabályok Bermuda kormányának kívánsága szerint nem vonatkoznak Bermudára.
(23) A Tanácsnak innovatív választ kell adnia a fent említett összes új tényezőre, amelyek egyrészt következetesek, másrészt alkalmazkodnak a helyzetek sokféleségéhez. A társulás új státusa biztosíthatja ezt a választ,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
ELSŐ RÉSZ
A TOT-OK ÉS A KÖZÖSSÉG TÁRSULÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. fejezet
Általános rendelkezések
1. cikk
Célok, célkitűzések és alapelvek
(1) A TOT-ok és a Közösség társulása, a továbbiakban: "a TOT-EK társulás" alapja a szerződés 182. cikkében megállapított cél, nevezetesen a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint a közöttük és a Közösség egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása.
A szerződés 184-188. cikkében megállapított alapelvekkel összhangban követi a szerződés 183. cikkében megállapított célkitűzéseket azáltal, hogy a szegénység csökkentésére, megelőzésére és végül felszámolására, valamint a fenntartható fejlődésre és a regionális és világméretű gazdaságba történő fokozatos integrálásra összpontosít.
(2) A társulás az I.A. mellékletben felsorolt TOT-okra vonatkozik.
(3) A szerződés 188. cikkével összhangban e határozatot Grönlandra csak a szerződéshez mellékelt, Grönlandra vonatkozó különleges szabályokról szóló jegyzőkönyvben megállapított egyedi rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazzák.
2. cikk
Alapelemek
(1) A TOT-EK társulás alapja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása. Ezek az elvek, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkével összhangban az Unió alapját képezik, egyaránt vonatkoznak a tagállamokra és a velük kapcsolatban álló TOT-okra.
(2) Az e határozatban említett együttműködés területein nincs nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.
3. cikk
A legkevésbé fejlett TOT-ok
(1) A Közösség különleges elbánást biztosít a legkevésbé fejlett és az olyan TOT-ok számára, amelyek nem képesek javukra fordítani a 16. cikkben említett regionális együttműködést és integrációt.
(2) Az ilyen nehézségekre adott válaszként a fejlesztésfinanszírozási együttműködés kiterjed többek között a különleges elbánásra, amikor meghatározzák a pénzügyi források mennyiségét és a hozzájuk kapcsolódó feltételeket, hogy a legkevésbé fejlett TOT-ok képesek legyenek leküzdeni a fejlődésük során tapasztalt strukturális és egyéb akadályokat. A szegénység enyhítése összefüggésében különleges figyelmet fordít a lakosság legszegényebb rétegei életkörülményeinek javítására.
(3) Az e határozat alkalmazásában a legkevésbé fejlettnek számító TOT-ok jegyzékét az I.B. melléklet tartalmazza. A jegyzéket a Bizottság javaslata alapján hozott egyhangú tanácsi határozattal módosítják, amennyiben valamely TOT gazdasági helyzete jelentős és tartós változáson megy keresztül, amely szükségessé teszi annak felvételét a legkevésbé fejlett TOT-ok közé, vagy amennyiben e kategóriába való besorolása már nem indokolt.
2. fejezet
Az együttműködés szereplői a TOT-okban
4. cikk
Alapelvek
(1) A 7. cikkben megállapított partnerség keretein belül a TOT-ok hatóságai elsődleges felelősséget vállalnak a társulási és fejlesztési stratégiák kialakításáért, valamint azok végrehajtásáért az egységes programozási dokumentumoknak (a továbbiakban: EPD-k) és együttműködési programoknak a Bizottsággal és a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal együtt történő előkészítésén keresztül.
(2) A Közösség elismeri, hogy a helyi állami és magánszektorbeli szereplők kulcsszerepet játszanak a szerződés 183. cikkében megállapított célkitűzések elérésében.
(3) E határozat végrehajtásában a felek irányadó elve az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság iránti igény.
5. cikk
Az érintett szereplők
(1) Az együttműködés szereplői a TOT-okban:
- a TOT hatóságai,
- a TOT-okon belüli egyéb regionális és helyi hatóságok,
- a civil társadalom, a társadalmi, üzleti és szakszervezeti szervezetek, az állami szolgáltatók és a helyi, nemzeti vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek (NKSZ).
Azok a tagállamok, amelyekhez a TOT-ok kapcsolódnak, e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a határozat különféle cikkeiben említett nemzeti, regionális vagy helyi hatóságokról.
(2) A nem kormányzati szereplők elismerése függ az arra vonatkozó kapacitásuktól, hogy eleget tegyenek a helyi lakosság szükségleteinek, a szakértelmüktől, és hogy rendelkeznek-e demokratikus és felelős szervezettel és igazgatással.
(3) A nem kormányzati szereplőket a TOT hatóságai, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam közötti megállapodással választják ki, figyelembe véve az érintett tárgykört, a tapasztalatukat és a tevékenységi körüket. A kiválasztást minden TOT-ban elvégzik a 4. cikkben említett együttműködési programok előkészítési folyamatának részeként.
6. cikk
A nem kormányzati szereplők feladata
Az 5. cikk (3) bekezdése szerint kiválasztott nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az alábbiakban:
- tájékoztatás és konzultáció,
- együttműködési programok előkészítése és végrehajtása,
- decentralizált együttműködés a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából átruházott felelősségek összefüggésében.
3. fejezet
A TOT-EK partnerség elvei és eljárásai
7. cikk
Párbeszéd és partnerség
(1) Azzal a céllal, hogy képessé tegyék a TOT-t arra, hogy teljes mértékben részt vegyen a TOT-EK társulásban, kellő tekintettel arra, ahogyan az érintett tagállamok intézményeit megszervezték, a társulás konzultációs eljárást alkalmaz az alább említett rendelkezések alapján. Minden olyan kérdéssel foglalkozik, amely a TOT-ok és a Közösség közötti kapcsolatban felmerülhet.
(2) Egy átfogó párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a Közösség, a TOT és azok a tagállamok, amelyekhez kapcsolódnak, konzultáljanak egymással a társulás elveiről, részletes eljárásairól és eredményeiről.
A párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT-EK fórum, a továbbiakban: a "TOT-fórum".
(3) A Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam és a hatóságai által képviselt minden egyes TOT között külön partnerség jön létre, hogy lehetővé váljon e határozat - különösen a 4. és 19. cikkben említett - célkitűzéseinek és elveinek gyakorlati megvalósítása. E háromoldalú konzultáció a továbbiakban: a "partnerség".
Minden egyes TOT esetében tanácsadói jogkörben eljáró partnerségi munkacsoportokat hoznak létre. Tagságuk magában foglalja a fent említett három partnert. E munkacsoportok a Bizottság, valamely tagállam vagy valamely TOT kérésére hívhatók össze. A partnerek egyikének kérésére több partnerségi munkacsoport együttes üléseket tarthat, hogy figyelembe vegye a közös érdeklődésre számot tartó témákat vagy a társulás regionális szempontjait.
(4) E konzultációkat a három partner mindegyikének saját intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékben megfelelően tartják meg.
A Bizottság látja el a munkacsoportok és a TOT-fórum elnöki tisztét és titkársági feladatait.
Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) képviselője jelen van az üléseken, amikor a Bankot érintő kérdések vannak napirenden.
(5) A munkacsoportok és a TOT-fórum véleménye adott esetben a hatáskör keretein belül bizottsági határozatok vagy a Tanács elé terjesztett bizottsági javaslatok tárgyát képezi azzal a céllal, hogy új elemeket valósítsanak meg a TOT-EK társulásban, vagy módosítsák azt a szerződés 187. cikke alapján.
8. cikk
Az AKCS-EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés
A TOT hatóságait tájékoztatják az AKCS-EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés napirendjéről, állásfoglalásairól és ajánlásairól.
A tagállamok és a Bizottság támogatják a TOT hatóságainak minden arra irányuló kérését, hogy megfigyelőként részt vegyenek az AKCS-EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés plenáris ülésein a Közgyűlés saját eljárási szabályzatára is figyelemmel.
9. cikk
Igazgatás
E határozat folyamatos igazgatását a Bizottság és a TOT hatóságai látják el, és felmerülő igény esetén az a tagállam, amelyhez a TOT kapcsolódik, összhangban a felek mindegyikének intézményi, jogi és pénzügyi hatáskörével, különös tekintettel a pénzügyi együttműködés fejlesztésére és a kereskedelem és szolgáltatások terén megvalósuló együttműködésre.
MÁSODIK RÉSZ
A TOT-EK EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÜLETEI
10. cikk
Az együttműködés területei
Az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiáiban megállapított prioritásokkal összhangban vagy adott esetben regionális intézkedések formájában a Közösség hozzájárul a TOT-okban megvalósuló együttműködéshez az e cím alatt felsorolt a területeken.
11. cikk
Termelő ágazatok
Az együttműködés támogatja az olyan ágazati politikákat és stratégiákat, amelyek megkönnyítik a termelő tevékenységekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, különös tekintettel az alábbiakra:
a) Mezőgazdaság: az agrárpolitika és intézmények kiépítése, diverzifikáció, öntözés, vetőmag-szaporítás, növényvédelmi intézkedések, műtrágyagyártás, berendezés, mezőgazdasági feldolgozás, állatállomány-nevelés, állattenyésztés, a mezőgazdasági szakismeret bővítése és kutatás, marketing, raktározás és szállítás, élelmiszer-biztonság, mezőgazdasági hitel, földbetelepítés és reform, földhasználati és földhivatali politika, a technológia átadása, öntözési és csatornázási infrastruktúra, egyéb támogatási tevékenységek.
b) Erdészet: az erdészeti politika és intézmények kiépítése, ideértve a fák felhasználását a környezet megóvásában a talajerózió és az elsivatagosodás ellen, erdőtelepítés, erdőgazdálkodás, ideértve a fakivitel ésszerű felhasználását és gazdálkodását, a trópusi esőerdőkkel kapcsolatos problémák, kutatás és szakképzés.
c) Halászat: a halászati politika és intézmények kiépítése, a halállomány védelme és az azzal való ésszerű gazdálkodás, halgazdaságok és kisüzemi halgazdálkodás, halászati szállítás, hűtött tárolás, halforgalmazás és a halak megóvása.
d) Vidékfejlesztés: a vidékfejlesztési politika és intézmények kiépítése, integrált vidékfejlesztési projektek/programok, segítségnyújtás és projektek a vidéki emberek, termelés és forgalmazás számára, vidéki infrastruktúra.
e) Ipar: az ágazati politika és intézmények kiépítése, kézműipar, agráripar és egyéb gyártó ágazatok, szállítóeszköz-ipar, technológiai kutatás és fejlesztés, minőség-ellenőrzés, a kis- és közép-, valamint a mikrovállalkozások fejlesztése és bővítése.
f) Bányászat: az ágazati politika és intézmények kiépítése, technológiai kutatás és fejlesztés, kisüzemi bányászat stb.
g) Energetika: az energetikai politika és intézmények kiépítése, áramtermelés (nem megújuló és megújuló), az energiaforrások hatékony használata, energetikai kutatás és szakképzés, a magánszektor áramtermelésbe és elosztásba való bevonásának bátorítása.
h) Közlekedés: a közlekedési politika és intézmények kiépítése, közúti, vasúti, légi, tengeri vagy belvízi szállítás és raktározási létesítmények.
i) Hírközlés: a hírközlési politika és intézmények kiépítése, távközlés és média.
j) Vízügy: a vízügyi politika és intézmények kiépítése, a vízforrások védelme, vízgazdálkodás, vízellátás vidéki és városi területeken hazai, ipari és mezőgazdasági célokra, a vízkészlet tárolása, elosztása és vízgazdálkodás.
k) Banki, pénzügyi és üzleti szolgáltatások: a pénzügyi politika és intézmények kiépítése, üzleti szolgáltatások, privatizáció, részvények és azok forgalmazása, a kereskedelem és a gazdasági társaságok támogatása (az exportsegítő ügynökségeket is ideértve), pénzügyi és banki intézmények.
l) A technológiák fejlesztése és alkalmazása, kutatás: a politika és az intézmények kiépítése, összehangolt cselekvés helyi, nemzeti és/vagy regionális szinten a tudományos és technológiai tevékenységek és azok termelésben való alkalmazásának előmozdítása érdekében, a számítástechnikai szaktudás támogatása az állami és a magánszektorban, tudományos programok és kutatási berendezések.
12. cikk
A kereskedelem fejlesztése
(1) A Közösség intézkedéseket hajt végre a kereskedelem fejlesztése érdekében annak valamennyi szakaszában egészen a termék végső értékesítéséig.
A cél annak biztosítása, hogy a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben részesüljenek e határozat rendelkezéseinek előnyeiből, és a lehető legkedvezményesebb feltételekkel vehessenek részt a közösségi, hazai, résztérségi, regionális és nemzetközi piacokon azáltal, hogy sokrétűvé teszik a TOT-ok áruinak és szolgáltatásainak kereskedelmét, valamint növelik azok értékét és mennyiségét.
(2) A TOT-ok és a Közösség közötti kereskedelem fejlesztése mellett különös figyelmet fordítanak a TOT-ok önellátásának növelését, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmében megvalósuló regionális együttműködés javítását célzó tevékenységekre.
(3) Az e határozatban előírt eszközök keretén belül és az azokkal kapcsolatban megállapított rendelkezésekkel összhangban a TOT hatóságainak kérésére végrehajtott intézkedések különösen a következőket foglalják magukba:
a) a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges megfelelő makrogazdasági politikák meghatározásának támogatása;
b) a megfelelő jogszabályi és szabályozási keret létrehozásának és reformjának, illetve a közigazgatási eljárások reformjának támogatása;
c) következetes kereskedelmi stratégiák létrehozása;
d) a TOT-ok támogatása abban, hogy fejlesszék belső kapacitásaikat, információs rendszereiket, valamint a gazdasági környezetben megvalósuló kereskedelem szerepének tudatosságát;
e) a kereskedelemmel kapcsolatos infrastruktúra megerősítése, különös tekintettel a TOT-ok arra irányuló erősfeszítéseinek támogatására, hogy fejlesszék és javítsák a támogató szolgáltatások infrastruktúráját, ideértve a szállítóeszközöket és raktározási létesítményeket, annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan részt vehessenek az áruk és szolgáltatások értékesítésében, és hogy fokozzák a TOT-ok kivitelét;
f) a humán erőforrások és a szakmai képességek fejlesztése a kereskedelem és a szolgáltatások terén, különös tekintettel a közösségi, a regionális és a nemzetközi piacok feldolgozási, értékesítési, forgalmazási és közlekedési ágazataira;
g) a magánszektor és különösen a KKV-k fejlesztésének támogatása a termékazonosítás és -fejlesztés, a piaci értékesítés és az exportorientált közös vállalatok terén;
h) a TOT-ok által a magánbefektetések és a vegyesvállalati műveletek bátorítása és vonzóvá tétele érdekében tett intézkedéseinek támogatása;
i) a kereskedelem és a szolgáltatások fejlesztésével foglalkozó TOT szervezetek létrehozása, adaptálása és megerősítése, különös figyelmet fordítva a legkevésbé fejlett TOT-ok területén lévő szervezetek különleges szükségleteire;
j) a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy javítsák termékeik minőségét, azokat a piaci követelményekhez igazítsák, és változatossá tegyék termelésüket;
k) a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy hatékonyabban hatoljanak be a harmadik országok piacaira;
l) piacfejlesztési intézkedések, ideértve a TOT-okban, az AKCS-államokban, a tagállamokban és a harmadik országokban működő gazdasági szereplők közötti kapcsolatok és információcsere fokozását;
m) a TOT-ok támogatása, hogy korszerű marketingmódszereket alkalmazzanak a termelésorientált ágazatokban és programokban, különösen a vidékfejlesztés és a mezőgazdaság területén;
n) biztosítók és hitelintézetek létrehozása és fejlesztése a kereskedelemfejlesztés területén.
(4) A TOT-ok kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és kereskedelmi küldöttségekben való részvételét csak akkor támogatják, ha az ilyen események az átfogó kereskedelmi és piacfejlesztési programok részét képezik.
(5) Különleges rendelkezésekkel, többek között a személyzet utazási és a kiállítási tárgyak - a kiállítási standok ideiglenes építkezési és/vagy bérlési költségeire is kiterjedő - szállítási költségeinek fedezésével támogatják a legkevésbé fejlett TOT-ok részvételét a különféle kereskedelmi tevékenységekben, amennyiben részt vesznek helyi, regionális és harmadik országbeli vásárokon, kiállításokon és kereskedelmi küldöttségekben. A legkevésbé fejlett TOT-ok különleges támogatást kapnak, hogy részt vehessenek az előkészületekben és/vagy a promóciós anyagok beszerzésében.
13. cikk
A szolgáltatások kereskedelme
(1) A Közösség a szolgáltatások kereskedelme tekintetében hozzájárul az infrastruktúra kiépítéséhez és a humán erőforrások fejlesztéséhez, valamint ezek finanszírozásához, összhangban az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiái szerint megállapított prioritásokkal.
(2) A Közösség az alábbiakkal járul hozzá a TOT-ok költséghatékony és eredményes tengeri szállítási szolgáltatásainak fejlesztéséhez és előmozdításához:
a) a hatékony, valamint gazdaságilag és kereskedelmileg ésszerű díjazású áruszállítás előmozdítása;
b) a helyes politikák és versenyszabályok bevezetése;
c) a TOT-ok fokozott részvételének megkönnyítése a nemzetközi szállítási szolgáltatásokban;
d) a tengeri közlekedéssel és kereskedelemfejlesztéssel kapcsolatos regionális programok bátorítása;
e) a helyi magánszektor szállítási szolgáltatásokba való bevonásának növelése.
A Közösség és a TOT-ok vállalják, hogy előmozdítják a hajózás és a legénység biztonságát és a szennyezés megelőzését.
(3) A Közösség fokozza az együttműködést a TOT-okkal, hogy biztosítsa a légi közlekedés rendszeres fejlesztését és növelését.
Ez az alábbiakra terjed ki:
a) a TOT-ok légi közlekedési iparának reformjával és modernizálásával kapcsolatos valamennyi eszköz vizsgálata;
b) ezek kereskedelmi élet- és versenyképességének előmozdítása;
c) a magánszektorbeli befektetések és részvétel magasabb szintjének, valamint az ismeretek és jó üzleti gyakorlatok fokozottabb cseréjének ösztönzése;
d) valamennyi TOT-ban hozzáférés biztosítása az utasok és az exportőrök számára a globális légi közlekedési hálózatokhoz.
(4) Biztosítani kell a légi közlekedési ágazat biztonságát, valamint be kell vezetni és végre kell hajtani a vonatkozó nemzetközi szabványokat.
E célból a Közösség segítséget nyújt a TOT-ok számára az alábbiakban:
a) légi navigációs biztonsági rendszerek bevezetése, a légiforgalmi irányítás hírközlési, navigációs és felügyeleti (CNS/ATM) rendszerét is ideértve;
b) a repülőtéri biztonság megvalósítása és a polgári légügyi hatóságok arra irányuló képességének megerősítése, hogy irányítsák az ellenőrzésük alá tartozó üzembiztonság valamennyi vonatkozását;
c) az infrastruktúrák és a humán erőforrások fejlesztése;
d) annak biztosítása, hogy e téren minden intézkedés a megfelelő nemzetközi szervezetek útmutatása szerint történik, valamint hosszú távon hatékony és fenntartható.
(5) Megfelelő figyelmet fordítanak a légi közlekedés környezeti hatásainak minimalizálására, különös tekintettel a megfelelő környezetihatás-tanulmányokra.
(6) A légi közlekedés sok vonatkozásában a regionális megoldások révén nagyobb költséghatékonyság és méretgazdaságosság érhető el. E célból a Közösség vállalja, hogy adott esetben támogatja és ösztönzi a regionális szintű intézkedéseket.
(7) Mivel a TOT-ok sikeres világgazdasági integrációjának az előfeltétele a távközlés és az információs társadalomban való aktív részvétel, a Közösség és a TOT-ok újólag megerősítik a meglévő többoldalú megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) alapvető távközlésről szóló megállapodására.
(8) A Közösség támogatja a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növeljék kapacitásukat a szolgáltatások kereskedelme terén. Az együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:
a) a TOT-ok és a Közösség illetékes távközlési testületei közötti konzultációk előmozdítása azzal a céllal, hogy elősegítsék a díjakat a költségekhez közelítő, versenyképes távközlési környezet kialakítását;
b) párbeszéd kialakítása az információs társadalom különféle vonatkozásairól, ideértve a szabályozási szempontokat és a távközlési politikát;
c) információcsere és esetleges műszaki segítségnyújtás az informatika és a hírközlési technológiák, valamint a frekvenciahasználat szabályozása, szabványosítása, megfelelőség-ellenőrzése és tanúsítása terén;
d) az új informatikai és hírközlési technológiák terjesztése és új szolgáltatások kifejlesztése, különös tekintettel a hálózatok összekapcsolására és az alkalmazások interoperabilitására;
e) a közös kutatás előmozdítása és végrehajtása az információs társadalommal kapcsolatos új technológiák terén;
f) az információs társadalomból származó gazdasági és társadalmi előnyök tudatosításának fokozását célzó programok és politikák kidolgozása és végrehajtása.
(9) Az együttműködés különösen a hírközlési rendszerek fokozottabb nemzeti, regionális és nemzetközi szintű kiegészítő jellegére és összehangolására, valamint az új technológiákhoz történő hozzáigazítására irányul.
(10) A Közösség támogatja a fenntartható idegenforgalom fejlesztését és támogatását célzó intézkedéseket és tevékenységeket. Ezeket az intézkedéseket valamennyi szinten - az idegenforgalmi termékek azonosításától kezdve a forgalmazási és reklámozási szakaszig bezárólag - végre kell hajtani.
A cél az, hogy támogassák a TOT hatóságainak arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a lehető legnagyobb mértékben kihasználják a helyi, regionális és nemzetközi idegenforgalomból származó előnyöket, tekintettel az idegenforgalom gazdasági fejlődésre gyakorolt hatására, valamint hogy ösztönözzék a közösségi magántőke és egyéb források beáramlását a TOT-ok idegenforgalmának fejlesztése céljából. Különös figyelmet kell fordítani annak szükségességére, hogy az idegenforgalmat az emberek társadalmi, kulturális és gazdasági életébe integrálják, és hogy tiszteletben tartsák a környezetet.
Az egyedi idegenforgalom-fejlesztési intézkedések célja a megfelelő politikák meghatározása, átvétele és fejlesztése helyi, regionális, résztérségi és nemzetközi szinten. Az idegenforgalom-fejlesztési programok és projektek e politikákra épülnek az alábbi négy összetevő alapján:
a) humánerőforrás- és intézményfejlesztés, többek között:
- professzionális vezetésfejlesztés egyedi készségek terén és folyamatos szakképzés az állami és magánszektor megfelelő szintjein a megfelelő tervezés és fejlesztés biztosítása érdekében,
- idegenforgalom-fejlesztési központok létrehozása és megerősítése,
- oktatás és képzés a lakosság egyedi szegmensei és az idegenforgalmi ágazatban aktív állami és magánszervezetek számára, ideértve az idegenforgalmat támogató ágazatokban részt vevő személyzetet is,
- a TOT-ok egymás közötti, valamint a TOT- és AKCS-államok közötti együttműködés és csere a képzés, műszaki segítségnyújtás és intézményfejlesztés terén;
b) termékfejlesztés, ideértve többek között az alábbiakat:
- az idegenforgalmi termék azonosítása, a nem hagyományos és új turisztikai termékek kifejlesztése, a meglévő termékek átvétele, ideértve a kulturális örökség, az ökológiai és környezetvédelmi adottságok megőrzését és fejlesztését, a flórával és a faunával, valamint a történelmi, társadalmi és természeti vagyonnal való gazdálkodást, ezek védelmét és megőrzését, illetve a járulékosan kapcsolódó szolgáltatások fejlesztését,
- a magánbefektetések előmozdítása a TOT-ok idegenforgalmi iparágaiban, ideértve közös vállalatok létrehozását,
- a kulturális jellegű kézműiparágak termelése az idegenforgalom számára;
c) piacfejlesztés, ideértve többek között az alábbiakat:
- segítségnyújtás a célkitűzések és piacfejlesztési tervek meghatározásában és végrehajtásában helyi, résztérségi, regionális és nemzetközi szinten,
- a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy hozzáférjenek az idegenforgalmi ipar szolgáltatásaihoz, ideértve a központi helyfoglalási rendszereket, a légiforgalmi irányítást és a biztonsági rendszereket,
- forgalmazási és hirdetési intézkedések és anyagok az integrált piacfejlesztési tervek és programok keretein belül a fokozottabb piacnyerés érdekében, amelyek célja az idegenforgalom fő ösztönzőinek a hagyományos és nem hagyományos piacokra, valamint egyedi tevékenységekbe - például részvétel a szakkereskedelmi rendezvényeken, azaz vásárokon - történő beáramlása, valamint a minőségi irodalom, filmek és forgalmazási segédeszközök létrehozása;
d) kutatás és tájékoztatás ideértve többek között az alábbiakat:
- a turisztikai tájékoztatás, valamint a statisztikai adatok összegyűjtésének, terjesztésének és felhasználásának fejlesztése,
- az idegenforgalom által a TOT-ok gazdaságára gyakorolt társadalmi-gazdasági hatások értékelése, amelyen belül különös hangsúlyt kap a TOT-on és a környező régiókon belüli egyéb ágazatokkal való kapcsolat fejlesztése, ideértve az élelmiszer-termelést, az építőipart, a technológiát és az igazgatást.
14. cikk
A kereskedelemmel kapcsolatos területek
(1) A Közösség az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiáin belül segít megerősíteni a TOT-ok arra vonatkozó képességét, hogy kezelni tudjanak minden, kereskedelemmel kapcsolatos területet, ideértve szükség esetén az intézményi keretek fejlesztését és támogatását.
(2) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a befektetések védelmére és fejlesztésére irányuló általános elvek bevezetésében.
(3) A Közösség elősegíti a TOT-okkal megvalósuló együttműködés megerősítését is azzal a céllal, hogy a megfelelő versenyhivatalokkal együtt hatékony versenypolitikákat alakítsanak ki és támogassanak, amelyek fokozatosan biztosítják a versenyszabályok hatékony betartatását mind a magán, mind az állami vállalatokkal. Az e területen való együttműködés különösen a megfelelő jogi keret megfogalmazására és annak közigazgatási végrehajtására terjed ki, különös tekintettel a legkevésbé fejlett TOT-okra.
(4) A Közösség továbbra is előmozdítja a TOT-okkal való együttműködést, és különösen a következő területekre terjeszti ki:
a) a szellemi tulajdonjogok oltalmát és betartását szolgáló törvények és rendeletek előkészítése, az ilyen jogokkal a jogtulajdonosok által történő visszaélésnek, valamint az ilyen jogok versenytársak által történő megsértésének megakadályozása, helyi, nemzeti és regionális hivatalok és egyéb ügynökségek létrehozása és megerősítése, ideértve a betartással és oltalommal foglalkozó regionális szellemi tulajdonjogi szervezetek támogatását, a személyzet képzését is;
b) a különös érdeklődésre számot tartó védjegyek és földrajzi árujelzők védelmét célzó megállapodások megkötése.
(5) A Közösség segítséget nyújt a TOT-oknak a szabványosítási és tanúsítási erőfeszítéseikben, amelyek célja a Közösség és a TOT-ok közötti kompatibilis rendszerek kialakításának elősegítése. Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:
a) a nemzetközi műszaki szabályok, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások fokozottabb használatának előmozdítására irányuló intézkedések, ideértve az ágazatspecifikus intézkedéseket, összhangban a TOT-ok gazdasági fejlettségének szintjével;
b) együttműködés a minőségkezelés és -biztosítás terén a TOT-ok számára fontos, kiválasztott ágazatokban;
c) a TOT-ok kapacitásbővítési kezdeményezéseinek támogatása a megfelelőségértékelés, a metrológia és a szabványosítás területén;
d) kapcsolat kialakítása a TOT-ok és az európai szabványosítási, megfelelőségértékelési és tanúsítási intézmények között.
(6) A Közösség elősegíti a TOT-okkal való együttműködés megerősítését a humán-, állat- és növény-egészségügyi intézkedések vonatkozásában azzal a céllal, hogy e területen bővüljön az állami és a magánszektor kapacitása.
(7) Szem előtt tartva a riói elveket, illetve a kereskedelempolitika és a környezetvédelmi politika kölcsönösen támogató jellegének erősítése céljából a Közösség fokozza az együttműködést a TOT-okkal. Az együttműködés céljai különösen az alábbiak:
a) összefüggő helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi politikák létrehozása;
b) a környezetvédelemmel kapcsolatos áruk és szolgáltatások minőség-ellenőrzésének megerősítése;
c) a környezetbarát termelési módszerek fejlesztése az érintett ágazatokban.
(8) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a munkaügyi szabályokkal kapcsolatban. Az e területen megvalósuló együttműködés céljai a következők:
a) információcsere a munkajogi törvényekről és rendeletekről;
b) segítségnyújtás a munkaügyi jogszabályok megfogalmazásában és a meglévő jogszabályok megerősítésében;
c) a gyermekmunka eltörlésére irányuló oktatási és tudatosságerősítési programok;
d) a munkaügyi jogszabályok és rendeletek végrehajtása.
(9) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a fogyasztói politika és fogyasztói egészségvédelem területén az alábbiakban:
a) e terület intézményi és műszaki kapacitásának fejlesztése;
b) gyorsriasztási rendszerek létrehozása a veszélyes termékekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatásról;
c) információk és tapasztalatok cseréje a termékek és a termékbiztonság forgalmazás utáni felügyeletének létrehozásával és működtetésével kapcsolatos tapasztalatokról;
d) a kínált termékek és szolgáltatások áraival és jellemzőivel kapcsolatos fogyasztói tájékoztatás javítása;
e) a független fogyasztói szervezetek és a fogyasztói érdekvédelmi képviselők közötti kapcsolatok fejlesztésének ösztönzése;
f) a fogyasztói politikák és rendszerek összeegyeztethetőségének javítása;
g) a káros és tisztességtelen üzleti magatartás kivizsgálásával kapcsolatos jogszabályok hatálybalépésével kapcsolatos tájékoztatás, valamint az e területen való együttműködés támogatása;
h) kiviteli tilalmak végrehajtása a felek közötti kereskedelemben olyan áruk és szolgáltatások esetében, amelyek forgalmazását megtiltották a származási országban.
(10) A Közösség támogatja a TOT-ok állami és magánszereplői által az informatika és a távközlés terén tett erőfeszítéseit az alábbi célokkal:
a) a távközlési infrastruktúra, adatátviteli szolgáltatások, távoli adatfeldolgozó alkalmazások és telematikai alkalmazási projektek (TAP) modernizálása;
b) az információs társadalom megvalósításához szükséges szolgáltatások és emberi kapacitás kialakítása és fejlesztése, valamint az ilyen szolgáltatások lehető legmegfelelőbb módon történő integrálása a regionális környezetbe;
c) a gazdasági lehetőségek tudatosításának, valamint a tapasztalatok és a know-how cseréjének fejlesztése;
d) az ilyen erőforrások felhasználóinak jobb tájékoztatása;
e) az ágazat lehetőségeinek kiaknázása optimális és fenntartható módon;
f) a távközlés és az informatika használatának fejlesztése az oktatás terén, a távoktatást is ideértve;
g) az elektronikus kereskedelem és gazdasági együttműködés fokozása;
h) az egészségügyi hálózatok fejlesztése és modernizálása a kórházak közötti kapcsolatok kialakítása, a távdiagnosztika használata és közös adatbázisok létrehozása révén;
i) a kulturális és idegenforgalmi erőforrások multimédiás elérésének fejlesztése;
j) az informatika és a távközlés használatának fejlesztése és fokozása ipari és innovációs célokra.
15. cikk
Szociális ágazatok
A Közösség az egyes TOT-okkal való együttműködési stratégiákon belül hozzájárul az emberi és szociális fejlesztési intézkedésekhez. Az együttműködés különösen a következő ágazatok programjait tudja támogatni:
a) Oktatáspolitika és intézményi kiépítés (épületek és anyagok); nyelvoktatás és tanárképzés; általános iskolai oktatás; középiskolai oktatás és szakképzés; felsőoktatás (ideértve az ágazatspecifikus oktatási tevékenységeket, pl. mezőgazdasági képzést).
Az oktatásban több iskola építése, a meglévő osztálytermek rendbehozatala és oktatási segédanyagok biztosítása, valamint tanárképzés és a szegény tanulók számára biztosított tanulmányi ösztöndíj révén összpontosítani kell az általános iskolai oktatás szélesebb körűvé tételére és minőségének javítására.
b) Az egészségügyi ágazat reformtevékenységei, egészségügyi politika és intézményi kiépítés; egészségügyi oktatás, szakképzés és kutatás, egészségügyi infrastruktúra; HIV/AIDS.
Az egészségügyi ágazatban a projekteknek segíteniük kell az elsődleges és megelőző ellátási szolgáltatások biztosítását, különös tekintettel a családtervezési, valamint gyermek- és anyasági egészségügyi szolgáltatásokra.
c) Népesedéspolitika és családtervezés; anya- és gyermekellátás, ideértve az élelmezési projektek támogatását és a következő generáció fejlesztését.
d) A bármilyen fajta kábítószer, narkotikum és pszichotróp anyag előállítását, elosztását és tiltott kereskedelmét megakadályozó politikák hatékonyságának növelése, a kábítószerrel való visszaélés megakadályozása és csökkentése, figyelembe véve az a nemzetközi testületek által az e területeken már elvégzett munkát.
Az együttműködés a következőkre terjed ki:
i. a drogfüggők képzésének, oktatásának támogatása, egészségének védelme és rehabilitációja, ideértve a drogfüggők újbóli integrálását a munka- és társadalmi környezetbe;
ii. alternatív gazdasági lehetőségek, például a kábítószer előállítására alkalmas növények tiltott termesztésére használt földterületek alternatív fejlesztését célzó programokat ösztönző intézkedések, hatékony büntetőintézkedésekkel összekapcsolva;
iii. a kábítószer-alapanyagok kereskedelmének megfigyelésével, valamint a Közösség és az érintett nemzetközi hatóságok által elfogadottakkal egyenértékű szabványok létrehozásával kapcsolatos műszaki, pénzügyi és közigazgatási segítségnyújtás;
iv. a kábítószerrel való visszaélés megelőzésével, kezelésével és csökkentésével kapcsolatos műszaki, pénzügyi és közigazgatási segítségnyújtás;
v. műszaki segítségnyújtás és képzés, valamint a Közösség és más nemzetközi testületek, különösen a Pénzmosás Elleni Pénzügyi Akció Munkacsoport által a pénzmosás megakadályozása érdekében elfogadott szabványok kialakítása;
vi. az a)-d) pont végrehajtására vonatkozó információk cseréje.
e) A vízügyi politika és intézmények kiépítése; a vízforrások védelme, hulladékgazdálkodás (a mezőgazdasági és energetikai célra szolgáló vízzel az adott ágazatok foglalkoznak).
A víz- és szennyvíz-gazdálkodási ágazatokban a nem kellően ellátott területek számára nyújtott szolgáltatások biztosítása a cél. Az ivóvíz-ellátási és csatornázási szolgáltatásokhoz való fokozott hozzáférést támogató finanszírozás közvetlenül hozzájárul a humán erőforrások fejlesztéséhez azáltal, hogy javítja az e szolgáltatásokhoz hozzáféréssel még nem rendelkező emberek egészségi állapotát, és így növeli a termelékenységet; az alapvető vízellátási, csatornázási és szállítási szolgáltatásoknak mind a városi, mind a vidéki lakosság felé történő kiterjesztése iránti igényt a környezetvédelmi fenntarthatóság szempontjából kell vizsgálni.
f) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a biológiai sokféleség megőrzésében, valamint fenntartható felhasználásában és gazdálkodásában, figyelembe véve a biológiai sokféleségre vonatkozó közösségi cselekvési tervet.
Az együttműködés az alábbiakra terjed ki ezen a területen:
i. a nemzeti biodiverzitási stratégiák és cselekvési tervek kidolgozásának, aktualizálásának és végrehajtásának támogatása;
ii. az információcserével, valamint a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) [7] végrehajtásában tett előrehaladás felügyeletével és értékelésével kapcsolatos helyi, regionális és résztérségi mechanizmusok létrehozásának megkönnyítése;
iii. a TOT-ok biológiai sokféleségéről szóló naprakész adatbázisok kialakítása és fenntartása;
iv. a genetikai források elérésével kapcsolatos megfelelő intézkedések végrehajtása;
v. a magánszektorral az ország genetikai forrásainak felhasználásáról kötendő megállapodások előmozdítása, hogy a helyi hatóságok hatékonyan javukra fordíthassák az ilyen megállapodásokból származó gazdasági bevételt, és hogy a genetikai források felhasználása ne sértse a biodiverzitás védelmét és megőrzését;
vi. a TOT-ok támogatása abban, hogy aktívan részt vegyenek a politikák kialakítási folyamataiban és a CBD alapján folytatott tárgyalásokban.
g) Lakásszolgáltatási és integrált városfejlesztési projektek és programok.
A városfejlesztés terén tett erőfeszítések az utak és egyéb alapvető infrastruktúrák kiépítésére és rehabilitációjára összpontosulnak, ideértve az olcsóbb bérű lakásokat.
16. cikk
Regionális együttműködés és integráció
Az együttműködés hatékony támogatást biztosít a TOT-ok illetékes hatóságai által a regionális és résztérségi együttműködés és integráció keretében megállapított célkitűzések és prioritások megvalósítása érdekében:
(1) A regionális együttműködés kiterjed az alábbiak között megállapodott tevékenységekre:
a) két vagy több TOT;
b) egy vagy több TOT, valamint egy vagy több szomszédos AKCS-állam vagy szomszédos nem AKCS-állam;
c) egy vagy több TOT, valamint egy vagy több AKCS-állam vagy egy vagy több, a szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régió (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, a Kanári-szigetek, az Azori-szigetek és Madeira);
d) két vagy több regionális testület, amelynek a TOT-ok tagjai;
e) egy vagy több TOT és regionális testület, amelynek tagjai TOT-ok, AKCS-államok vagy egy vagy több legkülső régió.
(2) Az együttműködés célkitűzései ebben az összefüggésben:
a) a TOT-ok világgazdaságba történő fokozatos integrációjának előmozdítása;
b) a gazdasági együttműködés és fejlesztés felgyorsítása a TOT-ok régióin belül, valamint azok és az AKCS-államok régiói között;
c) a személyek, az áruk, a szolgáltatások, a tőke, a munkaerő és a technológia szabad mozgásának előmozdítása;
d) a gazdasági diverzifikáció felgyorsítása, valamint a regionális és résztérségi együttműködési politikák koordinálása és harmonizációja;
e) a TOT-ok közötti és azokon belüli, valamint a legkülső régiókkal, az AKCS-államokkal vagy egyéb harmadik országokkal folytatott kereskedelem előmozdítása.
(3) A regionális integráció összefüggésében az együttműködés célja:
a) a regionális együttműködést és integrációt előmozdító regionális együttműködési és integrációs szervezetek és intézmények kapacitásának kiépítése és bővítése;
b) a legkevésbé fejlett TOT-ok támogatása, hogy vegyenek részt a regionális piacok kialakításában, és részesüljenek azok előnyeiből;
c) a regionális szintű ágazati reformpolitikák végrehajtása;
d) a kereskedelem és a kifizetések liberalizálása;
e) a határokon átnyúló külföldi és hazai befektetések, valamint a regionális és résztérségi gazdasági integrációs kezdeményezések ösztönzése;
f) a regionális integráció költségvetései bevételeket és fizetési mérleget érintő átmeneti nettó költségeinek figyelembevétele.
(4) A regionális együttműködés terén az együttműködés az olyan funkcionális és tematikus területek széles skáláját öleli fel, amelyek különösen a közös problémákkal foglalkoznak, és kihasználják a nagyságrendi megtakarítások előnyeit; ezek közé tartoznak az alábbiak:
a) infrastruktúra, különös tekintettel a közlekedési és hírközlési infrastruktúrára és az azokkal kapcsolatos biztonsági problémákra, energia;
b) a környezettel és a vízforrásokkal való gazdálkodás;
c) egészségügy, valamint oktatás és szakképzés;
d) kutatási, valamint tudományos és műszaki együttműködés;
e) regionális felkészültség a katasztrófákra, valamint azok enyhítését célzó kezdeményezések;
f) egyéb területek, pl. a fegyverek ellenőrzése, kábítószer, szervezett bűnözés, pénzmosás, csalás és korrupció.
(5) Az együttműködés támogatja a régiók, a TOT-ok és az AKCS-államok közötti együttműködési programokat és kezdeményezéseket.
17. cikk
Kulturális és szociális együttműködés
Az együttműködés hozzájárul a TOT-ok önellátó fejlődéséhez; ez a folyamat magukra az emberekre összpontosul, és valamennyi nép kultúrájában gyökerezik. Az emberi és kulturális dimenzió felöleli az összes területet, és fejlesztési projektekben és programokban tükröződik. Az együttműködés támogatja a TOT-ok illetékes hatóságai által elfogadott politikákat és intézkedéseket, hogy bővítsék humán erőforrásaikat, növeljék saját kreatív kapacitásukat, és fejlesszék kulturális identitásukat. Elősegíti a lakosság részvételét a fejlesztési folyamatban.
A kulturális és szociális együttműködés az alábbiakban valósul meg:
- a kulturális és szociális dimenzió figyelembevétele,
- a kulturális azonosság és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, különös hivatkozással a kulturális örökség megőrzésére, a kulturális termékek előállítására és terjesztésére, a kulturális rendezvényekre, a tájékoztatásra és kommunikációra,
- a humán erőforrásokat bővítő tevékenységek, különös tekintettel az oktatásra és szakképzésre, a tudományos és műszaki együttműködésre, a nők fejlesztésben játszott szerepére, az egészségügyre, a kábítószerrel való visszaélés elleni küzdelemre, a népesedésre és a demográfiára.
HARMADIK RÉSZ
A TOT-EK EGYÜTTMŰKÖDÉS ESZKÖZEI
I. CÍM
FEJLESZTÉSFINANSZÍROZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
1. fejezet
Általános rendelkezések
18. cikk
Célkitűzések
A fejlesztésfinanszírozási együttműködés célja, hogy a megfelelő pénzügyi források biztosításával és a megfelelő műszaki segítséggel
a) támogassa és előmozdítsa a TOT-ok saját erőfeszítéseit a fenntartható szociális, kulturális és gazdasági fejlődés érdekében a kölcsönös érdekek alapján és a kölcsönös egymásrautaltság szellemében;
b) segítsen emelni a TOT-ok lakosságának életszínvonalát;
c) előmozdítsa az olyan intézkedéseket, amelyek várhatóan mozgósítják a közösségek, csoportok, társulások és egyének kezdeményezési képességeit és részvételüket a fejlesztési programok kialakításában és végrehajtásában;
d) hozzájáruljon ahhoz, hogy a szegénység enyhítése érdekében a lakosság a legteljesebb mértékben részesüljön a fejlődés előnyeiből;
e) hozzájáruljon a TOT-ok arra irányuló képességének fejlesztéséhez, hogy megújítsák, adaptálják és átalakítsák a helyi technológiákat, és megfelelő új technológiákat sajátítsanak el;
f) támogassa a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy gazdasági sokféleséget érjenek el többek között azáltal, hogy hozzájárul a természeti erőforrások fenntartható feltárásához, megőrzéséhez, feldolgozásához és kiaknázásához;
g) támogatást biztosítson az TOT-ok humán erőforrásainak optimális fejlesztéséhez, és előmozdítsa azt;
h) megkönnyítse a TOT-okba áramló pénzeszközök olyan mértékű növelését, amely megfelel fokozódó igényeiknek, és támogassa a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy összehangolják a fejlesztésükre irányuló nemzetközi együttműködést a tevékenységek más finanszírozó ügynökségekkel vagy harmadik felekkel együtt történő társfinanszírozásával;
i) előmozdítsa a TOT-okon belüli közvetlen magánbefektetéseket, támogassa a TOT-okon belüli egészséges, virágzó és dinamikus magánszektor kialakítását, és ösztönözze a helyi, nemzeti vagy külföldi magánbefektetéseknek a TOT-ok termelő ágazataiba történő áramlását;
j) ösztönözze a TOT-okon belüli és a TOT-AKCS regionális együttműködést, szolidaritást és integrációt;
k) lehetővé tegye kiegyensúlyozottabb gazdasági és társadalmi kapcsolatok létrehozását és a jobb megértést a TOT-ok, az AKCS-államok, a tagállamok és a világ többi része között azzal a céllal, hogy segítsen a TOT-ok világgazdaságba történő integrálásában;
l) lehetővé tegye, hogy a természeti katasztrófákból vagy azokkal összehasonlítható hatású kivételes körülményekből fakadó, kivételesen súlyos gazdasági és társadalmi nehézségekkel küzdő TOT-ok részesüljenek szükséghelyzeti támogatásban;
m) segítsen a legkevésbé fejlett TOT-oknak, hogy legyőzzék a fejlesztési erőfeszítéseik útjában álló egyedi akadályokat.
19. cikk
Alapelvek
(1) A fejlesztésfinanszírozási együttműködés alapja a partnerség, a kiegészítő jelleg és a szubszidiaritás, és
a) megvalósítása során a 4. cikk alapján elfogadott társulási és fejlesztési stratégiákkal összhangban kellően figyelembe veszik az egyes TOT-ok földrajzi, szociális és kulturális jellegzetességeit, valamint egyedi lehetőségeiket;
b) garantálja, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon biztosítják;
c) rugalmas, és az egyes TOT-ok helyzetéhez igazítják azt.
(2) A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, hogy hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosítsanak a közösségi pénzeszközök felhasználásában.
(3) A partnerségi szemléletet követve a Közösség fellépéseit a Bizottsággal, az érintett TOT hatóságaival és a velük kapcsolatban álló tagállamok közötti alapos konzultáció során kell eldönteni. E partnerség alapja a partnerek különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása.
(4) A 25. cikk (1) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül a Közösség és a tagállamok hozzájárulása kiegészíti egymást.
(5) A szubszidiaritás elvével összhangban az érintett TOT hatóságai felelősek a tevékenységek végrehajtásáért a Bizottságnak a közösségi pénzeszközök felhasználása során történő pénzgazdálkodás hatékonyságát és eredményességét biztosító hatáskörének sérelme nélkül.
20. cikk
Egységes programozási dokumentumok (EPD)
(1) A 4. cikk alapján a TOT hatóságai, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam a partnerség szellemében megállapítja azt a stratégiát és elsődleges célokat, amelyek alapján az EPD felhasználható.
(2) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:
a) az együttműködési stratégia alapját képező prioritások megállapítása;
b) az ágazati tervezés keretein belül a projektek és programok azonosítása és olyan támogató intézkedések megállapítása, amelyek biztosítják a javasolt rendszerek fenntarthatóságát és életképességét;
c) a projekt- és programdossziék elkészítése;
d) a szerződések előkészítése, tárgyalása és megkötése;
e) a projektek és programok végrehajtása és igazgatása;
f) a projektek és programok fenntartása és fenntarthatóságuk biztosítása.
(3) A TOT-ok megfelelő hatóságai és a Bizottság együttesen felelős az alábbiakért:
a) az EPD elfogadása;
b) az ajánlati felhívásokban és a szerződésekben való részvétel egyenlő feltételeinek biztosítása;
c) a projektek és programok hatásainak és eredményeinek figyelemmel kísérése és értékelése;
d) a projektek és programok megfelelő, azonnali és hatékony végrehajtásának biztosítása.
(4) A 24. cikkben említett eljárással összhangban a Bizottság felelős az EPD-nek megfelelő általános felosztásról szóló finanszírozási határozat meghozataláért.
(5) Amennyiben e határozat másképp nem rendelkezik, valamennyi határozatot, amelyhez valamely fél jóváhagyása szükséges, a másik fél értesítésétől számított hat hónapon belül jóvá kell hagyni vagy jóváhagyottnak kell tekinteni.
21. cikk
A finanszírozás alkalmazási köre
Az érintett TOT által helyi vagy regionális szinten megállapított stratégia és súlypontok keretein belül pénzügyi hozzájárulás adható az e határozatban megállapított célkitűzések megvalósítását segítő tevékenységek számára.
A következő tevékenységek tartoznak a finanszírozás alkalmazási körébe:
a) ágazati politikák és reformok, valamint az azokkal összhangban lévő projektek;
b) intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;
c) műszaki együttműködési programok;
d) humanitárius segély és gyorssegély-intézkedések;
e) kiegészítő támogatás az áruk és szolgáltatások kiviteléből származó exportbevételek ingadozása esetén.
22. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1) A következő szervezetek vagy testületek jogosultak az e határozat alapján biztosított pénzügyi támogatásra:
a) a TOT-ok;
b) a regionális vagy államközi testületek, amelyekhez egy vagy több TOT tartozik, és amelyeket azok megfelelő hatóságai hatalmaztak fel;
c) a Közösség és a TOT-ok által bizonyos egyedi célkitűzések elérésére létrehozott közös testületek.
(2) Az érintett TOT-ok hatóságainak egyetértésétől függően a következők szintén jogosultak támogatásra:
a) a TOT-ok helyi, nemzeti és/vagy regionális állami vagy félállami ügynökségei, szervezeti egységei vagy helyi hatóságai, különös tekintettel azok pénzügyi szervezeteire és fejlesztési bankjaira;
b) a TOT-ok és a regionális csoportok gazdasági társaságai;
c) valamely tagállam vállalatai, hogy a saját hozzájárulásukon kívül is képesek legyenek termelő projekteket felvállalni valamely TOT területén;
d) a TOT-ok vagy a Közösség pénzügyi közvetítő szervezetei, amelyek előmozdítják a magánbefektetések finanszírozását a TOT-okban;
e) a decentralizált együttműködés, valamint a TOT-ok és a Közösség egyéb nem állami szereplői, hogy a 29. cikkben említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági, kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat.
23. cikk
Programozás és végrehajtás
A Bizottság a 24. cikkben megállapított eljárással és a 7. cikkel összhangban együttműködve a TOT-okkal e határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül elfogadja a határozat e részének és a II.A-D. mellékletnek a végrehajtási rendelkezéseit.
Támogatja az e határozatban megállapított eszközök TOT-ok általi teljes kihasználását, különös tekintettel a kereskedelmi és pénzügyi rendelkezésekre azáltal, hogy a határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül biztosítja a vonatkozó iránymutatásokat és információkat.
A rendelkezések közé különösen az alábbiak tartoznak:
a) az EPD és alapvető elemei előkészítéséhez szükséges eljárás;
b) az EPD nyomon követésének, ellenőrzésének, előzetes, félidős, utólagos értékelésének, felülvizsgálatának és végrehajtásának eljárásai és kritériumai, ideértve azokat is, amelyek a Bizottság e tevékenységekben való részvételével kapcsolatosak;
c) az időszaki és egyéb jelentések elkészítése;
d) a 32. cikkben említett pénzügyi korrekciók részletes szabályai.
A pénzügyi és számviteli eljárásokat a 9. EFA pénzügyi szabályzata állapítja meg.
24. cikk
Az EFA-TOT bizottság
(1) A Bizottság munkáját adott esetben a belső megállapodással létrehozott bizottság (e cikkben a továbbiakban: "a bizottság") segíti.
(2) Az e határozatban ráruházott hatáskörök gyakorlásában a bizottság neve "EFA-TOT bizottság". A belső megállapodással létrehozott bizottság eljárási szabályzata az EFA-TOT bizottságra is vonatkozik.
(3) A bizottság a munkája során a fejlesztési együttműködés TOT- és regionális szintű lényegi problémáira összpontosít. Az összefüggés, az összehangolás és a kiegészítő jelleg érdekében felügyeli az EPD-k végrehajtását.
(4) A bizottság véleményt nyilvánít az alábbiakról:
a) az EPD-k tervezetei és azok minden módosítása;
b) a határozat e részének és a II.A-D. mellékletnek a végrehajtási rendelkezései.
(5) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a belső megállapodás 21. cikkének (4) bekezdésében előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikk (3) bekezdésében meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.
(6) A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyeket azonnal alkalmazni kell. A Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal, ha az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével. Ilyen esetben a Bizottság az általa meghozott intézkedések alkalmazását a közléstől számított legfeljebb három hónapra elhalaszthatja.
(7) A Tanács többségi szavazással és az (5) bekezdésben említett súlyozással összhangban eltérő határozatot is hozhat a (6) bekezdésben előírt időszakon belül.
(8) A Bizottság tájékoztatja a bizottságot az EPD-k következményeiről, értékeléséről és ellenőrzéséről.
2. fejezet
A TOT-ok rendelkezésére bocsátott források
25. cikk
Pénzügyi támogatás
(1) Az 1. fejezet céljai rendelkezésére álló közösségi pénzügyi támogatás teljes összege, annak felosztása, a finanszírozás feltételei és szabályrendszerei, valamint a támogatás 2000-től 2007-ig tartó felhasználása a II.A-D. mellékletben és a 3. fejezetben található a Bizottság által a 24. cikkben foglaltak szerint elfogadandó rendelkezések sérelme nélkül.
Az e határozat szerinti pénzügyi támogatás felhasználható a projektek és programok helyi és nemzetközi költségeinek fedezésére, az ismétlődő költségek finanszírozását is ideértve.
(2) A TOT-ok a II.E. mellékletben felsorolt fejlődő országok érdekében hozott hatályos jogszabályok és a II.F. mellékletben felsorolt közösségi programok alapján is jogosultak finanszírozásra.
3. fejezet
A magánszektor befektetéseinek támogatása
26. cikk
A befektetések előmozdítása
A TOT-ok, a tagállamok és a Közösség hatóságai, felismerve a magánbefektetések fontosságát a fejlesztési együttműködés előmozdításában, és elismerve annak szükségességét, hogy lépéseket tegyenek az ilyen befektetések előmozdítása érdekében:
a) intézkedéseket hajtanak végre, hogy ösztönözzék a fejlesztési erőfeszítéseikben való részvételt olyan magánbefektetők esetében, akik megfelelnek a TOT-EK fejlesztési együttműködés célkitűzéseinek és súlypontjainak, valamint a vonatkozó törvényeknek és rendeleteknek;
b) méltányos és kiegyensúlyozott elbánást biztosítanak az ilyen befektetők számára;
c) olyan intézkedéseket tesznek, amelyek segítenek a kiszámítható és biztonságos befektetési környezet létrehozásában és fenntartásában, valamint tárgyalásokat kezdenek olyan megállapodásokról, amelyek javítják az ilyen környezetet;
d) előmozdítják a hatékony együttműködést a TOT-ok gazdasági szereplői között, valamint ezek és a Közösség gazdasági szereplői között annak érdekében, hogy növeljék a tőke, az igazgatási készségek, a technológia és a know-how egyéb formáinak áramlását;
e) keresik, hogyan mozdíthatnák elő a magánkézben lévő források nagyobb mértékű áramlását a Közösség és a TOT-ok között azáltal, hogy hozzájárulnak többek között az olyan akadályok megszüntetéséhez, amelyek megakadályozzák, hogy a TOT-ok gazdasági szereplői hozzáférjenek a nemzetközi tőkepiacokhoz, a közösségieket is ideértve;
f) olyan környezetet teremtenek, amely ösztönzi a pénzügyi szervezetek fejlesztését és a tőke kialakulása szempontjából alapvető erőforrások mobilizálását, valamint a vállalkozói szemlélet növekedését;
g) előmozdítják a vállalkozások fejlesztését azáltal, hogy megteszik az üzleti környezet javításához szükséges lépéseket, és különösen elősegítik olyan jogi, közigazgatási és ösztönzési környezet létrejöttét, amely dinamikus magánszektorbeli vállalkozások létrejöttéhez és fejlődéséhez vezet, az alulról szerveződő tevékenységeket is ideértve;
h) megerősítik a TOT-ok helyi intézményeinek kapacitását, hogy olyan szolgáltatásokat tudjanak biztosítani, amelyek bátorítják az ipari és üzleti tevékenységben való nagyobb arányú helyi részvételt.
27. cikk
Befektetési támogatás és finanszírozás
Az együttműködés hosszú távú finanszírozást biztosít, hogy segítsen előmozdítani a magánszektor növekedését, valamint a nemzeti és külföldi tőke e célból történő mozgósítását. E célból az együttműködés különösen az alábbiakat biztosítja:
a) műszaki és pénzügyi segítséget biztosító juttatások a humán erőforrások fejlesztése, az intézményi kapacitásbővítés, illetve a konkrét befektetésekhez kapcsolódó intézményi támogatás egyéb formái, a vállalkozások versenyképességét fokozó intézkedések, a magánszektorbeli pénzügyi és nem pénzügyi közvetítő szervezetek kapacitásának növelésére irányuló intézkedések, valamint a befektetéseket megkönnyítő és a versenyképesség fokozását elősegítő intézkedések;
b) tanácsadói és konzultációs szolgáltatások, amelyek segítenek befektetésbarát környezetet teremteni, valamint olyan információk, amelyek segítenek a tőkeáramlás irányításában és ösztönzésében;
c) a II.C. mellékletben említett Befektetési Alapból finanszírozott támogatások;
d) az EBB saját forrásaiból folyósított kölcsönök.
A Befektetési Alapra és a fent említett kölcsönökre vonatkozó feltételeket a II.B., illetve II.C. melléklet állapítja meg.
4. fejezet
Kiegészítő támogatás az exportbevételek ingadozásának esetére
28. cikk
Kiegészítő támogatás
(1) Az exportbevételek bármilyen rövid távú és - különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra - az érintett TOT fejlesztési célkitűzéseinek elérését veszélyeztethető ingadozásából fakadó kedvezőtlen hatások enyhítése érdekében kiegészítő támogatási rendszert vezetnek be a II.A. mellékletben említett pénzügyi felosztáson belül.
(2) Az exportbevételek rövid távú ingadozása esetére szóló támogatás célja, hogy védje azokat a makrogazdasági és ágazati reformokat és politikákat, amelyek a bevételcsökkenés miatt veszélybe kerülhetnek, és orvosolja az exportbevételek instabilitásának kedvezőtlen hatásait különösen a mezőgazdasági és bányászati termékek tekintetében.
(3) A TOT-ok gazdaságainak - különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra - exporttól való függését figyelembe kell venni a II.D. mellékletben említett források elosztásakor. Ebben az összefüggésben a legkevésbé fejlett TOT-ok kedvezményesebb elbánásban részesülnek.
(4) A kiegészítő forrásokat a támogatási mechanizmus konkrét módozatai szerint kell biztosítani a II.D. mellékletben megállapítottaknak megfelelően.
(5) A Közösség támogatást biztosít a piaci alapú biztosítási rendszerek számára is, amelyeket olyan TOT-ok számára terveztek, amelyek védeni szeretnék magukat az exportbevételek ingadozásából fakadó kockázatoktól.
5. fejezet
Támogatás az együttműködés egyéb szereplői számára
29. cikk
Célkitűzések és finanszírozás
(1) Annak érdekében, hogy reagáljanak a helyi közösségek fejlesztési igényeire, és bátorítsák a decentralizált együttműködés minden olyan szereplőjét, aki abban a helyzetben van, hogy hozzájárulhat a TOT-ok autonóm fejlődéséhez a kezdeményezések előtérbe helyezése és végrehajtása érdekében, a TOT-EK együttműködés támogatja az ilyen fejlesztési tevékenységeket az érintett TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok által megállapított határokon és az EPD rendelkezéseinek keretein belül.
(2) Ebben az összefüggésben pénzügyi támogatást kapnak a decentralizált projektek és mikroprojektek a következők szerint:
a) Az e fejezet alapján pénzügyi támogatásra jogosult együttműködő partnerek a Közösségben, a TOT-okban vagy más fejlődő országokban lévő decentralizált együttműködési ügynökségek, nevezetesen: a helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a helyi kereskedői szervezetek és polgári csoportok, szövetkezetek, szakszervezetek, nők és fiatalok szervezetei, oktatási és kutatási intézmények, egyházak és minden olyan nem kormányzati társulás, amely hozzájárulhat a fejlesztéshez.
Az együttműködés e formája a TOT-ok fejlesztése számára elérhetővé teszi a decentralizált együttműködés szereplőinek képességeit, innovatív működési módjait és erőforrásait. A támogatás különösen figyelembe veszi a Közösség, a TOT-ok és más fejlődő országok közötti együttes fellépéseket;
b) A helyi mikroprojektek gazdasági és társadalmi hatással vannak az emberek életére, megfelelnek a bizonyított és megfigyelt prioritási igényeknek, és végrehajtásuk az azokat a javára fordító helyi közösség kezdeményezésére és aktív részvételével történik.
(3) Az ezen együttműködési formában megvalósuló projektek és mikroprojektek módot adhatnak az EPD meghatározott célkitűzéseinek, valamint a helyi közösségek és decentralizált szereplők kezdeményezései eredményeinek elérésére.
(4) Az e fejezet szerint biztosított támogatás járulékos vagy szükség esetén kiegészítő a II.E. melléklet rendelkezései tekintetében.
(5) A mikroprojektek és a decentralizált együttműködés finanszírozásához való hozzájárulás a támogatásokból származik, amely esetben a hozzájárulás normálisan nem haladja meg az egyes projektek teljes költségének háromnegyedét. A fennmaradó rész finanszírozásának forrásai:
a) a mikroprojektek esetében az érintett helyi közösség vagy természetben, vagy szolgáltatások, vagy készpénz formájában a hozzájárulási kapacitásának függvényében;
b) a decentralizált együttműködés esetében a decentralizált együttműködés szereplői, feltéve hogy az ilyen szereplők által hozzáadott pénzügyi, műszaki, dologi és egyéb erőforrások, általános szabályként, a projekt, illetve program becsült költségének legalább 25 %-át teszik ki;
c) kivételes esetekben, amikor mikroprojektekről és decentralizált együttműködésről egyaránt szó van, az érintett TOT hatóságai vagy pénzügyi hozzájárulás formájában, vagy a közcélú berendezések használata, vagy szolgáltatások nyújtása révén.
E határozat állapítja meg a mikroprojektek és a decentralizált együttműködés összefüggésében finanszírozott projektekre és programokra vonatkozó eljárásokat, különös tekintettel az EPD végrehajtási rendelkezéseire.
6. fejezet
A humanitárius és gyorssegély támogatása
30. cikk
Célkitűzések és eszközök
(1) A humanitárius és gyorssegélyt olyan TOT-ok számára kell juttatni, amelyek természeti katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények miatt kialakult súlyos gazdasági és szociális nehézségekkel küzdenek. A humanitárius és gyorssegélyt fenn kell tartani addig, ameddig szükség van rá, hogy foglalkozni lehessen az ilyen helyzetekben felmerülő égető problémákkal.
A humanitárius és gyorssegélyt kizárólag a katasztrófák áldozatainak igényei és érdekei alapján kell juttatni.
(2) A humanitárius és gyorssegély célja:
a) emberi életek mentése a természeti katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények okozta krízis- és krízis utáni helyzetekben;
b) a segély szállítási költségeinek finanszírozásában nyújtott segítség és annak biztosítása - minden rendelkezésre álló logisztikai eszközzel -, hogy hozzáférhető váljon azok számára, akiknek szánják;
c) a rövid távú rehabilitációs és újjáépítési intézkedések végrehajtása, hogy a lehető leghamarabb létrehozzák az érintett emberek integrálásának és újbóli integrálásának feltételeit;
d) válasz az emberek kitelepítéséből eredő szükségletekre, tekintettel a természetes vagy ember által okozott katasztrófákat követően a menekültekre, kitelepítettekre vagy visszatértekre, hogy eleget tegyenek a menekültek vagy kitelepítettek minden igényének, tartózkodási helyüktől függetlenül, ameddig arra szükség van, valamint elősegítsék az önkéntes visszatelepülésüket;
e) segítség a TOT-ok számára, hogy fejlesszék vagy tökéletesítsék a katasztrófák megelőzésének és az azokra való felkészülésnek a rendszerét, ideértve az előrejelzési és korai figyelmeztetési rendszereket, azzal a céllal, hogy csökkentsék a katasztrófák következményeit.
(3) Ehhez hasonlóan segítséget lehet nyújtani a menekülteket vagy visszatérőket fogadó TOT-ok számára, hogy eleget tegyenek a vészhelyzeti segítségnyújtás alá nem tartozó égető igényeknek.
(4) Az e cikkben említett segélyt a Közösség költségvetéséből kell finanszírozni. Kivételes esetben azonban az érintett költségvetési tétel mellett finanszírozható a II.A. mellékletben megállapított elkülönített összegekből is.
(5) A humanitárius és gyorssegélyakciókat az érintett TOT-ok, a Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam, illetve a helyi vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek kérésére kell elindítani. Az ilyen segélyt olyan eljárások alapján kell kezelni és megvalósítani, amelyek megkönnyítik a gyors, rugalmas és hatékony tevékenységet.
7. fejezet
Végrehajtási eljárások
31. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A Bizottság kezdeményezésére vagy nevében tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítés, figyelemmel kísérés, értékelés és felügyelet biztosítása érdekében.
Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket a támogatások számára elkülönített általános alapból kell finanszírozni.
(2) A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok és technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az EPD-ben említett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság véleményétől függően.
Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket az érintett TOT számára elkülönített összegből kell finanszírozni.
32. cikk
Pénzügyi ellenőrzés
(1) Az érintett TOT viseli az elsődleges felelősséget a tevékenység pénzügyi felügyeletéért. Ezt adott esetben az a tagállam koordinálja, amellyel a TOT kapcsolatban áll, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban.
(2) A Bizottság felelőssége az alábbiakra terjed ki:
a) annak garantálása, hogy az érintett TOT-ban kialakultak és megfelelően működnek az irányítási és ellenőrzési rendszerek annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi pénzeszközöket helyes és hatékony módon használják fel;
b) szabálytalanságok esetén ajánlások vagy korrekciós intézkedések iránti kérelmek küldése a szabálytalanságok orvoslása és bármely irányítási hiányosság kijavítása érdekében.
(3) A Bizottság, a TOT és adott esetben a vele kapcsolatban álló tagállam a közigazgatási szabályok alapján évenkénti vagy kétévenkénti találkozókon működik együtt, hogy összehangolják a programokat, módszertanokat és az ellenőrzések végrehajtását.
(4) A pénzügyi korrekciók vonatkozásában:
a) elsősorban a TOT felelős a pénzügyi szabálytalanságok észleléséért és kijavításáért;
b) amennyiben azonban hiányosságok mutatkoznak az érintett TOT részéről, amennyiben a TOT nem orvosolja a helyzetet és az egyeztetésre irányuló kísérletek sikertelenek, a Bizottság jár el, hogy csökkentse vagy visszavonja az EPD pénzügyi határozatának megfelelő teljes elkülönített összeget.
8. fejezet
Átmenet a korábbi Európai Fejlesztési Alapok (EFA-k) és a 9. EFA között
33. cikk
A korábbi EFA-k végrehajtása és az átmeneti időszak
(1) A 6., 7. és 8. EFA keretein belül e határozat hatálybalépése előtt tett kötelezettségvállalásokat továbbra is végre kell hajtani az említett EFA-kra vonatkozó szabályok szerint.
A 6., 7. és 8. EFA forrásai, amelyeket e határozat hatálybalépése előtt már elkülönítettek a TOT-ok számára, továbbra is számukra elkülönítve maradnak. A forrásokat továbbra is a 91/482/EGK határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban használják, amelyeket e célokra továbbra is alkalmazni kell a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépéséig.
Amíg a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás életbe nem lép, az Európai Fejlesztési Alap forrásainak kezeléséért és végrehajtásáért felelős tisztségviselők, azaz az EFA engedélyezésre jogosult főtisztviselője, a TOT engedélyezésre jogosult helyi tisztviselője és a Bizottság küldöttségvezetője továbbra is felelősek a 91/482/EGK tanácsi határozattal rájuk ruházott igazgatási és megvalósítási feladatokért.
(2) A korábbi EFA-kból a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépésének napján fennmaradó egyenleget, valamint azokat az összegeket, amelyeket egy későbbi időpontban el kell vonni az ilyen alapok szerint működő projektektől, át kell vinni a 9. EFA-ba, és az e határozatban megállapított feltételekkel összhangban kell felhasználni.
A 9. EFA-ba átvitt minden ilyen forrás, amelyet korábban már elkülönítettek valamely TOT vagy régió indikatív programja számára, az adott TOT vagy regionális együttműködés számára elkülönített marad.
Minden egyéb fennmaradó, indikatív programokra el nem különített egyenleget is át kell vinni a 9. EFA lekötetlen összegeihez. E határozat teljes összege, kiegészítve az előző EFA-k áthozott egyenlegeivel, a 2000-től 2007-ig terjedő időszakra vonatkozik. Ezt a bekezdést különösen a 91/482/EGK határozatnak a mezőgazdasági árukból származó exportbevételek stabilizálására (Stabex) és a különleges finanszírozási keretre (Sysmin) vonatkozó 118. és 144. cikkében említett teljes összegek fennmaradó egyenlegére kell alkalmazni.
II. CÍM
GAZDASÁGI ÉS KERESKEDELMI EGYÜTTMŰKÖDÉS
34. cikk
Célkitűzés
(1) A gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődését, különös tekintettel a közöttük és a közösség egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozásával.
Az ilyen együttműködés végrehajtásának következetesnek kell lennie a többi közös politika célkitűzéseihez.
(2) A Közösség vállalja továbbá, hogy támogatja a TOT-ok hatékony világgazdasági integrációját, valamint áruik és szolgáltatásaik regionális és világpiaci kereskedelmének fejlesztését.
1. fejezet
Árukereskedelmi megállapodások
35. cikk
A származó termékek szabad elérése
(1) A TOT-okból származó termékek a Közösségbe történő behozatal esetén mentesek a behozatali vám alól.
(2) A származó termék fogalmát és az azzal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárásokat a III. melléklet állapítja meg.
36. cikk
A TOT-okban szabad forgalomban lévő nem származó termékek átrakása
(1) A nem a TOT-okból származó, de ott szabad kereskedelmi forgalomban lévő és ilyen minőségben a Közösségbe újrakivitt termékek a Közösségbe történő behozatalkor mentesek a vámok és azokkal azonos hatású adók alól, feltéve hogy
a) az érintett TOT-ban megfizették a legalább a Közösségben a legnagyobb kedvezményes vámtételre jogosult harmadik országból származó azonos termékek behozatalakor alkalmazott szintnek megfelelő vámokat vagy azokkal azonos hatású adókat;
b) eddig nem vonatkozott rájuk a vámok vagy azokkal azonos hatású adók alóli mentesség vagy ezek teljes vagy részleges visszafizetése a (2) bekezdés sérelme nélkül;
c) azokat exportbizonyítvány kíséri.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a Bizottság az érintett TOT hatóságainak megfelelően alátámasztott kérelmére és e határozat célkitűzéseinek fényében engedélyezi a TOT pénzügyi támogatást az átrakási művelet végrehajtói számára.
A kérelem különösen a támogatásból részesülő kereskedelem jellegét és várt nagyságrendjét tünteti fel.
E támogatásnak a szabad forgalomban lévő termékek szállítására vonatkozó támogatásban kell megvalósulnia, ideértve az átrakási eljárással kapcsolatban támogatott jogos folyó költségeket is. E támogatás nem eredményez súlyos zavarokat vagy nehézségeket, amelyek a Közösség egészében vagy egy vagy több tagállamban a gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezethetnek.
A TOT-ok hatóságai előadhatják észrevételeiket a Bizottságnak, hogy további információt nyújtsanak írásbeli kérelmük alátámasztására.
Bármely TOT hatóságának kérésére össze kell hívni egy, a 7. cikk (3) bekezdésben említett partnerségi munkacsoportot, hogy oldjon meg minden olyan kérdést, amely az átrakási eljárás alkalmazásával kapcsolatos.
(3) Az (1) és (2) bekezdést nem alkalmazzák:
a) a szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekre, sem a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendelet [8] hatálya alá tartozó termékekre, kivéve 2002. február 1-jétől kezdődően és attól függően, hogy a Bizottság elfogadja-e a szükséges végrehajtási intézkedéseket a halászati termékekre vonatkozóan:
A. a Grönlandon átrakott, a 0303311000, 0304209510 és 03061310 KN-kód alá tartozó termékek esetében 10000 tonna éves mennyiségen belül, és
B. a Saint-Pierre és Miquelononátrakodott03022110, 03033110, 03054910, 03061210, 03061290, 03062291, 03062299, 03061310, 03061330, 03061340, 03061350, 03061380, 03062310, 03062331, 03062339, 03062390 KN-kód alá tartozó termékek esetében 2000 tonna éves mennyiségen belül;
b) a Közösségbe történő behozatalkor mennyiségi korlátozások vagy dömpingellenes vámok alá tartozó termékek esetében.
(4) A nem a TOT-okból származó, de ott szabad forgalomban lévő termékek Közösségbe való belépésének feltételei és az azokkal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárások a IV. mellékletben vannak megállapítva.
37. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A 36. cikk hatálya alá tartozó ügyekben a Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke vonatkozik a bizottság eljárásaira.
(3) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el.
38. cikk
Mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések
(1) A Közösség a TOT-okból származó behozatal esetében nem alkalmaz semmilyen mennyiségi korlátozást vagy azzal azonos hatású intézkedést.
(2) Az (1) bekezdés nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat, amennyiben azok indokoltak a közerkölcs vagy a közrend, a humán-, állat- és növényegészség és élet védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értékkel bíró nemzeti kincsek, a kimerülő természeti erőforrások védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján.
Az ilyen tilalmak vagy korlátozások egyetlen esetben sem képezik önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés, vagy általában véve a kereskedelem leplezett korlátozásának eszközét.
39. cikk
Hulladék
(1) A hulladék tagállamok és a TOT-ok közötti mozgását a nemzetközi és közösségi joggal összhangban kell ellenőrizni. A Közösség támogatja egy hatékony, a környezet és a közegészség védelmét szolgáló nemzetközi együttműködés létrehozását és fejlesztését ezen a területen.
(2) A hasznosítási tevékenység céljára szánt nem veszélyes hulladék kivételével a Közösség megtiltja a hulladék TOT-okba irányuló közvetlen és közvetett kivitelét, és ezzel egyidejűleg a TOT-ok hatóságai megtiltják az ilyen hulladék közvetlen vagy közvetett behozatalát a Közösségből vagy bármely más országból az e területen az illetékes nemzetközi fórumokon tett vagy a jövőben teendő meghatározott nemzetközi kötelezettségek sérelme nélkül.
(3) A Közösség vonatkozásában az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan ki történő hulladékszállítások felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló, 1993. február 1-jei 259/93/EGK tanácsi rendeletet [9] alkalmazzák.
(4) Az olyan TOT-ok vonatkozásában, amelyek alkotmányos jogállásuknál fogva nem részesei a bázeli egyezménynek, a vonatkozó hatóságok felgyorsítják a bázeli egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések [10] elfogadását.
(5) Emellett az érintett tagállamok elősegítik az alábbiak végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések TOT-ok általi elfogadását:
a) a 259/93/EGK rendelet az alábbiak szerint:
i. a 13. cikk a hulladék TOT-okon belüli átrakására vonatkozóan;
ii. a 18. cikk a hulladéknak a TOT-okból az AKCS-államokba irányul kivitele tekintetében;
b) az 1420/1999/EK rendelet [11];
c) az 1547/1999/EK bizottsági rendelet [12];
d) a 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [13] a 16. cikkében megállapított áthelyezési határidőtől függően.
(6) A végleges elhelyezésre szánt veszélyes és nem veszélyes hulladék TOT-okból a Közösségbe irányuló behozatalára a 259/93/EGK rendelete 1-12. és 25-39. cikke és a 94/774/EK bizottsági határozat [14] vonatkozik.
(7) Egynél több TOT és a velük kapcsolatban álló tagállamok nemzeti jogszabályokat fogadhatnak el a hulladéknak a TOT-okból az említett tagállamokba irányuló kivitelére vonatkozóan.
Ebben az esetben az e határozat vagy - a módosításokat is beleértve - valamennyi jövőbeni vonatkozó nemzeti jogszabály hatálybalépést követő hat hónapon belül az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot az alkalmazandó jogszabályról.
40. cikk
A TOT-ok által elfogadott intézkedések
(1) Tekintetbe véve a TOT-ok jelenlegi fejlesztési igényeit, a TOT-ok hatóságai a Közösségből származó termékek behozatala vonatkozásában fenntarthatnak vagy bevezethetnek vámokat vagy mennyiségi korlátozásokat, amennyiben azt szükségesnek tartják.
(2) a) A TOT-ok által a Közösségre alkalmazott kereskedelmi rendszer nem vezethet a tagállamok közötti megkülönböztetéshez, és nem lehet kedvezőtlenebb, mint a legnagyobb kedvezményes vámtétel;
b) e határozat különös rendelkezései ellenére a Közösség nem tesz különbséget a TOT-ok között a kereskedelem terén;
c) az a) pont rendelkezései nem akadályozzák meg, hogy valamely ország vagy terület kedvezményesebb elbánást biztosítson bizonyos más TOT-ok vagy más fejlődő országok számára, mint a Közösség számára.
(3) A TOT-ok hatóságai e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül közlik a Bizottsággal az általuk alkalmazott vámtarifák és mennyiségi korlátozások jegyzékét.
Továbbá közlik a Bizottsággal az ilyen intézkedések minden esetleges módosítását, amennyiben és amikor elfogadnak ilyeneket.
41. cikk
Felügyeleti záradék
(1) A TOT-okból származó, a 35. cikkben említett, valamint a nem a TOT-okból származó, a 36. cikkben említett termékeket különleges felügyelet alá lehet helyezni. A Bizottság a TOT hatóságaival és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállammal konzultálva eldönti, hogy mely termékekre vonatkozik felügyelet.
(2) A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet [15] 308d. cikkét kell alkalmazni.
(3) A Bizottság és a TOT illetékes hatóságai biztosítják a felügyeleti intézkedések hatékonyságát azáltal, hogy bevezetik a III. és IV. mellékletben említett közigazgatási együttműködési eljárásokat.
42. cikk
Védintézkedések
(1) Ha e határozat alkalmazásának eredményeként súlyos zavarok keletkeznek a Közösség, illetve egy vagy több tagállam gazdaságának valamely ágazatában, vagy veszélybe kerül azok külső pénzügyi stabilitása, vagy olyan nehézségek adódnak, amelyek a Közösség valamely tevékenységi ágának vagy régiójának hanyatlásához vezethetnek, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy vagy több tagállam kérelmére, valamint a 43. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően az alábbi bekezdésekkel összhangban megteheti a szükséges védintézkedéseket, vagy arra felhatalmazhatja az érintett tagállamokat.
(2) Az (1) bekezdés végrehajtása céljából elsőbbséget kell biztosítani az olyan intézkedéseknek, amelyek a legkevésbé zavarják a társulás és a Közösség működését. Ezen intézkedések nem lépik túl a felmerült nehézségek orvoslásához feltétlenül szükséges határokat. Nem léphetik túl az e határozattal megadott kedvezményes elbánás visszavonását.
(3) Amennyiben védintézkedéseket tesznek vagy módosítanak, különös figyelmet kell fordítani a legkevésbé fejlett TOT-ok érdekeire.
(4) E cikk nem sérti a Közösség WTO szabályok szerinti jogait és kötelezettségeit, a védintézkedésekről szóló WTO megállapodást [16] is ideértve. Ezenkívül nem zárja ki a mezőgazdasági piacok közös szervezését létrehozó rendeletek vagy az azokból származtatott közösségi vagy nemzeti közigazgatási rendelkezések, illetve a Szerződés 235. cikke szerint a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozóan elfogadott különös szabályok alkalmazását.
(5) a) Ha valamely tagállam felkéri a Bizottságot, hogy védintézkedéseket alkalmazzon, a Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételét követő három munkanapon belül tájékoztatja erről a Tanácsot, a tagállamokat és a TOT hatóságait, és felkéri a TOT hatóságait, hogy adjanak át minden olyan információt, amelyet fontosnak tartanak az adott helyzetre vonatkozóan.
b) Amennyiben a Bizottság saját kezdeményezésére jár el, a lehető legkorábbi szakaszban tájékoztatja az érintett TOT-okat és a tagállamokat.
c) A TOT hatóságai kérésére és az e cikkben említett határidők sérelme nélkül össze kell hívni a 7. cikk (3) bekezdésben említett partnerségi munkacsoportot. A munkacsoport által megfogalmazott következtetéseket továbbítani kell a konzultációs bizottsághoz. Ebben az esetben az e cikk (9) bekezdésében említett határidő tíz munkanappal meghosszabbodik. Ezzel egyidejűleg a Bizottság meghívja a tagállamokat a 43. cikkben említett bizottság ülésére.
A tagállamok és a TOT-ok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely szükséges a védintézkedések alkalmazására vagy nem alkalmazására vonatkozó kérelmeik indoklásához.
(6) A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot, a tagállamokat és a TOT hatóságait a szükséges védintézkedések meghozatalára vonatkozó határozatáról. A határozatot azonnali hatállyal alkalmazni kell.
(7) A határozat kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül bármely tagállam a Tanács elé terjesztheti a Bizottság (6) bekezdésben említett határozatát.
(8) Amennyiben a Bizottság huszonegy munkanapon belül nem fogad el határozatot, vagy elutasítja a kérelmet, vagy ha a Bizottság úgy határoz, hogy nem tesz védintézkedéseket, az ügyet a Bizottsághoz beterjesztő tagállam a Tanács elé terjesztheti azt.
(9) A (7) és (8) bekezdésben említett esetekben a Tanács huszonegy munkanapon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.
43. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A 42. cikk hatálya alá tartozó ügyekben a Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke vonatkozik a bizottság eljárásaira.
(3) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el.
2. fejezet
A szolgáltatások kereskedelme és letelepedési szabályok
44. cikk
Általános célkitűzés
E területen a távlati cél a szolgáltatások kereskedelmének fokozatos liberalizálása, kellő mértékben tiszteletben tartva a TOT-ok helyi politikai célkitűzéseit, és figyelembe véve a TOT fejlettségi szintjét, valamint a Közösség, a tagállamok vagy a TOT-ok által a WTO keretein belül vállalt kötelezettségeket.
45. cikk
A letelepedésre és a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó általános elvek
(1) E fejezet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) "gazdasági társaságok vagy vállalkozások": a polgári vagy kereskedelmi jog alapján létrehozott társaságok vagy vállalkozások, ideértve a nyilvános működésű vagy egyéb társaságokat, szövetkezeteket és a polgári vagy kereskedelmi jog hatálya alá tartozó minden egyéb jogi személyt vagy társulást a nonprofit szervezetek kivételével,
"tagállami gazdasági társaságok vagy vállalatok" azok, amelyeket valamely tagállam törvényeivel összhangban alakítottak, és amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ü gyvezetése vagy gazdasági tevékenységének székhelye valamely tagállamban van. A valamely tagállamban csak létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező gazdasági társaságoknak vagy vállalkozásoknak azonban olyan tevékenységet kell folytatnia, amely tényleges és folyamatos kapcsolatban van annak a tagállamnak a gazdaságával,
"TOT gazdasági társaságok vagy vállalatok": azok, amelyeket egy adott TOT törvényeivel összhangban alakítottak, és amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy gazdasági tevékenységének székhelye abban a TOT-ban van; a valamely országban vagy területen csak létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező gazdasági társaságok vagy vállalatoknak azonban olyan tevékenységet kell folytatnia, amely tényleges és folyamatos kapcsolatban van annak a országnak vagy területnek a gazdaságával;
b) "valamely TOT lakosai": azok a valamely TOT-ban tartózkodó személyek, akik valamely tagállam állampolgárai, vagy akik különleges jogállást élveznek egy adott TOT esetében. Ez a meghatározás nem sérti a szerződés értelmében az uniós polgárságból fakadó jogokat.
(2) A letelepedésre és a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó rendelkezések tekintetében, a szerződés 183. cikkének (5) bekezdésével és az alábbi (3) bekezdéssel összhangban
a) a Közösség az Általános Szolgáltatáskereskedelmi Megállapodás (GATS) szerint vállaltakat az említett megállapodásban megállapított feltételek szerint és e határozattal összhangban alkalmazza a TOT-okra vonatkozóan; az ilyen vállalások végrehajtásakor a tagállamok nem tesznek különbséget a TOT-ok lakosai, gazdasági társaságai vagy vállalkozásai között;
b) a TOT hatóságai nem részesítik kedvezőtlenebb elbánásban a tagállamok állampolgárait, gazdasági társaságait vagy vállalkozásait, mint a harmadik országok állampolgárait, gazdasági társaságait vagy vállalkozásait, és nem tesznek különbséget a tagállamok állampolgárai, gazdasági társaságai vagy vállalkozásai között.
(3) Valamely TOT hatóságai a helyi foglalkoztatás elősegítése vagy támogatása céljából rendeleteket fogadhatnak el a lakosaik és a helyi tevékenységek támogatására.
Ilyen esetben a TOT hatóságai értesítik a Bizottságot az általuk elfogadott rendeletekről, hogy az tájékoztathassa a tagállamokat.
(4) Az orvosi, fogorvosi, szülésznői, általános nővéri, gyógyszerészi és állatorvosi hivatások tekintetében a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag elfogadja a TOT lakosaira vonatkozó konkrét és a tagállamokban elismerésre kerülő szakképesítések jegyzékét.
46. cikk
Tengeri közlekedés
Az e téren megvalósuló együttműködés célja, hogy megfelelő gazdasági feltételek mellett biztosítsa a hatékony és megbízható szállítási szolgáltatások harmonikus fejlődését azáltal, hogy elősegíti a felek kereskedelmi alapon történő aktív részvételét a kereskedelemhez való korlátozás nélküli hozzáférés elve szerint.
Ez a rendelkezés nem vonatkozik Grönlandra.
3. fejezet
A kereskedelemmel kapcsolatos területek
47. cikk
Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások
(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül:
a) a tagállamok és a TOT hatóságai nem vetnek ki korlátozásokat a Közösség és a TOT-ok lakosai között szabadon átváltható valutában teljesített semmilyen kifizetés fizetési mérlegének egyenlegére nézve;
b) a tőkemozgások mérlegével kapcsolatos tranzakciók tekintetében a tagállamok és a TOT hatóságai nem korlátozzák a tőkemozgást a fogadó tagállam, ország vagy terület törvényeivel összhangban létrehozott gazdasági társaságokba történő közvetlen befektetés esetében, és gondoskodnak róla, hogy az ilyen befektetések által létrehozott vagyoneszközök és az azokból származó haszon realizálható és hazatelepíthető legyen.
(2) A Közösség, a tagállamok és a TOT-ok jogosultak a szerződés 57., 58., 59., 60. és 301. cikkében említett rendelkezéseket értelemszerűen az azokban megállapított feltételekkel összhangban megtenni. Ugyanígy, amennyiben egy vagy több TOT vagy tagállam a fizetési mérleg tekintetében súlyos nehézségekkel küzd vagy ilyen nehézségek bekövetkezése fenyegeti, a TOT hatóságai, a tagállam vagy a Közösség a GATT, a GATS és a Nemzetközi Valutaalapról szóló megállapodás VIII. és XIV. cikke alapján megállapított feltételekkel összhangban korlátozásokat fogadhat el a folyó fizetési műveletekre vonatkozóan, amelyek rövid időtartamúak, és nem haladhatják meg a fizetési mérleggel kapcsolatos helyzet orvoslásához szükséges mértéket. Amikor ilyen intézkedéseket tesznek, a TOT hatóságai, a tagállamok vagy a Közösség haladéktalanul tájékoztatják egymást, és a lehető leghamarabb megküldik egymásnak az érintett intézkedések megszüntetésével kapcsolatos ütemezést.
48. cikk
Versenypolitikák
(1) A hatékony és eredményes versenypolitikák és -szabályok bevezetése és végrehajtása kulcsfontosságú a befektetésbarát környezet, a fenntartható iparosítási folyamat és a piaci hozzáférés átláthatóságának javítása és biztosítása érdekében.
(2) A verseny torzulásának kiküszöbölése érdekében és kellő figyelmet fordítva az egyes TOT-ok különböző fejlettségi szintjeire és gazdasági szükségleteire, a Közösség és a TOT-ok vállalják helyi, nemzeti és regionális szabályok és politikák megvalósítását, ideértve a vállalkozások közötti szerződések, a vállalkozások társulásai által hozott döntések és a vállalkozások által megvalósított összehangolt magatartás ellenőrzését és - bizonyos körülmények között - megtiltását, amennyiben azok célja vagy hatása a verseny megelőzése, korlátozása vagy eltérítése. A fenti tilalom vonatkozik arra is, amikor egy vagy több vállalkozás visszaél az erőfölényével a Közösség vagy a TOT-ok területén.
49. cikk
A szellemi tulajdonjogok oltalma
(1) A legmagasabb szintű nemzetközi szabványokkal összhangban biztosítják a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának megfelelő és hatékony szintjét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének eszközeit is, azzal a céllal, hogy csökkentsék a kétoldalú kereskedelem torzulását és hátráltatását.
(2) A szellemi tulajdonjogok kiterjednek a szerzői jogra, ideértve különösen a számítógépes programok szerzői jogát, a szomszédos jogokra, ideértve a használati mintákat, a szabadalmakat (ezen belül a biotechnológiai találmányok, ipari minták, földrajzi árujelzők és eredetmegnevezések, áru- és szolgáltatásvédjegyek, integrált áramkörök topográfiája szabadalmait is), valamint az adatbázisok jogi védelmére és az ipari tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény 10a. cikkében említett, tisztességtelen versennyel szembeni védelemre és a know-how-ra vonatkozó, nyilvánosságra nem hozott információk védelmére.
50. cikk
Szabványosítás és tanúsítás
Szorosabb együttműködést kell folytatni a szabványosítás, tanúsítás és minőségbiztosítás terén, hogy megszüntessék a szükségtelen technikai korlátokat, és csökkentsék az e téren meglévő különbségeket a kereskedelem megkönnyítése érdekében.
51. cikk
Kereskedelem és környezet
A nemzetközi kereskedelem fejlődését oly módon kell elősegíteni, hogy biztosítsák a környezettel való fenntartható és ésszerű gazdálkodást, összhangban a vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal és vállalásokkal, valamint kellő tekintettel a TOT-ok eltérő fejlettségi szintjeire. A környezetvédelmi intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában figyelembe veszik a TOT-ok egyedi igényeit és követelményeit.
Szem előtt tartva a riói elveket, az együttműködés célja a kereskedelmi és környezetvédelmi politikák kölcsönös támogatásának biztosítása, különösen az áruk és szolgáltatások környezetvédelemmel kapcsolatos minőségellenőrzésének biztosítása és a környezetbarát termelési módok fejlesztése által.
52. cikk
Kereskedelmi és munkaügyi előírások
Az elismert nemzetközi és nemzeti munkaügyi alapelőírásokat tiszteletben kell tartani, különösen az egyesülési szabadságot és a szervezkedési jog védelmét, a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalás alkalmazását, a kényszermunka eltörlését, a gyermekmunka legrosszabb formáinak megszüntetését, a munkába állás alsó korhatárát és a megkülönböztetésmentesség elvének a foglalkoztatás tekintetében történő alkalmazását.
53. cikk
Fogyasztóvédelmi politika és fogyasztói egészségvédelem
Együttműködést folytatnak a fogyasztóvédelmi politika, és a fogyasztói egészségvédelem terén, kellő mértékben tekintetbe véve a TOT-ok és a Közösség hatályos jogszabályait a kereskedelem akadályainak lebontása érdekében.
54. cikk
A rejtetten protekcionista intézkedések tilalma
E fejezet rendelkezéseit nem használják fel az önkényes megkülönböztetés és a rejtett kereskedelmi korlátozás eszközeként.
4. fejezet
Monetáris és adóügyek
55. cikk
Adókedvezményi záradék
(1) Az 56. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, az e határozat rendelkezéseivel összhangban megadott legnagyobb kedvezményes vámtétel nem vonatkozik azokra az adókedvezményekre, amelyeket a tagállamok vagy a TOT hatóságai biztosítanak vagy a jövőben biztosítani fognak a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hazai pénzügyi jogszabályok alapján.
(2) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, mint amely gátolja az adófizetés elkerülésének és az adócsalás megakadályozására irányuló intézkedések elfogadását vagy érvényesítését a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hatályos hazai pénzügyi jogszabályok alapján.
(3) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a vonatkozó illetékes hatóságokat abban, hogy a pénzügyi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseinek alkalmazása során megkülönböztessék az eltérő helyzetben lévő adófizetőket, különös tekintettel a lakóhelyükre vagy a tőkebefektetésük szerinti helyre.
56. cikk
A Közösség által finanszírozott szerződések adózási és vámügyi szabályai
(1) A TOT-ok nem alkalmaznak kedvezőtlenebb adózási és vámügyi szabályokat a Közösség által finanszírozott szerződések esetében, mint amelyeket a velük kapcsolatban álló legkedvezőbb elbánásban részesülő államok vagy a nemzetközi fejlesztési szervezetek esetében alkalmaznak. A legnagyobb kedvezményes vámtétel meghatározásának céljából nem kell figyelembe venni az érintett ország vagy terület megfelelő hatóságai által egyéb fejlődő országok esetében alkalmazott szabályokat.
(2) Az (1) bekezdésre is figyelemmel, a következő szabályok vonatkoznak a Közösség által finanszírozott szerződésekre:
a) a szerződésre a kedvezményezett TOT-ban nem vonatkozik bélyeg vagy bejegyzési illeték, illetve ezzel egyenértékű hatású pénzügyi teher, akár léteznek már ilyenek, akár a jövőben vezetik be őket; az ilyen szerződéseket azonban a TOT-ban hatályos törvényekkel összhangban bejegyzik, és a nyújtott szolgáltatásnak megfelelő díj kiszabható;
b) a szerződések teljesítéséből származó haszon és/vagy árbevétel megadóztatható az érintett TOT belső pénzügyi szabályozási rendszere szerint, feltéve hogy az ilyen hasznot és/vagy árbevételt realizáló természetes vagy jogi személyek üzleti tevékenységének állandó helye az adott TOT-ban található, vagy a szerződés teljesítése hat hónapnál tovább tart;
c) az építési beruházásra irányuló szerződések teljesítése érdekében berendezéseket importáló vállalatok, amennyiben azt kérik, az adott berendezés tekintetében részesülhetnek a kedvezményezett TOT jogszabályai által megállapított ideiglenes behozatalra vonatkozó rendszer előnyeiből;
d) a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésben meghatározott feladatok elvégzéséhez szükséges professzionális berendezéseket ideiglenesen be kell bocsátani a kedvezményezett TOT-ba annak jogszabályai szerint, fiskális, behozatali és vámilletékektől, illetve ezekkel azonos hatású egyéb díjaktól mentesen, amennyiben az ilyen illetékek és díjak nem jelentik valamely szolgáltatásnyújtás ellentételezését;
e) az áru beszerzésére irányuló szerződések szerinti behozatalt vámoktól, importterhektől, adóktól, illetve ezekkel azonos hatású fiskális díjaktól mentesen kell bebocsátani a kedvezményezett TOT-ba. Az érintett országból vagy területről származó, áru beszerzésére irányuló szerződést az áruk gyártelepi ára alapján kell megkötni meg, amelyhez hozzáadhatók az olyan belső fiskális díjak, amelyek az adott országban vagy területen az említett árukra alkalmazhatók;
f) a tüzelőanyagokat, kenőanyagokat és szénhidrogénes kötőanyagokat, valamint általában véve az építési beruházásra irányuló szerződések teljesítése során felhasznált minden anyagot úgy kell tekinteni, mint amelyet a helyi piacon szereztek be, és vonatkoznak rájuk a kedvezményezett TOT hatályos jogszabályai szerint alkalmazandó pénzügyi szabályok;
g) a nem helyben felvett és a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésben meghatározott feladatokat ellátó természetes személyek és családtagjaik használatára szolgáló személyes és háztartási használati tárgyak a kedvezményezett TOT hatályos jogszabályainak határain belül mentesek a vámok és importterhek, adók, illetve ezekkel azonos hatású egyéb fiskális díjak alól.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben nem szabályozott kérdések esetében az érintett TOT jogszabályai az irányadók.
(4) A Bizottság tisztségviselői, a helyben felvett személyzet kivételével, mentesülnek a kiküldetésük helye szerinti ország vagy terület által kivetett adók alól.
5. fejezet
Szakképzés, jogosultság a közösségi programokra és egyéb rendelkezések
57. cikk
Szakképzés
A valamely TOT-ból származó és tagállami állampolgársággal rendelkező személyek jogosultak arra, hogy ugyanolyan alapon részesüljenek szakképzésben a Közösségben, mint annak a szóban forgó tagállamnak az állampolgárai, ahol megfelelnek az említett állampolgárokra vonatkozó követelményeknek, ideértve a Közösségen vagy az EGT-n belüli tartózkodás feltételeit is.
58. cikk
A TOT-ok számára nyitva álló programok
Valamely TOT-ból származó magánszemélyek és adott esetben valamely TOT megfelelő állami és/vagy magántestületei és intézményei jogosultak a II.F. mellékletben felsorolt közösségi programokra és az azokat követő minden egyéb programra a program szabályai és a hozzá kapcsolódó tagállamra alkalmazandó rendelkezések szerint.
A Bizottság valamely TOT vagy tagállam kérésére, illetve saját kezdeményezésére módosíthatja e jegyzéket.
59. cikk
Európai levelező tájékoztatási központok (EICC-k)
A TOT-ok hatóságainak kérésére és a harmadik rész I. címében meghatározott eljárásoknak megfelelően európai levelező tájékoztatási központok (a továbbiakban: "EICC-k") hozhatók létre a TOT-okban. Részfinanszírozás biztosítható az EICC fogadó szervezete számára az EPD vagy a regionális együttműködés alapján rendelkezésre álló támogatásból.
Az EICC-k feladatait, a rendelkezésükre bocsátott eszközöket és szolgáltatásokat, valamint a fogadó szervezet létrehozására vonatkozó eljárásokat és kiválasztásukra vonatkozó kritériumokat az V. melléklet tartalmazza.
60. cikk
A CDE és a CTA
A hatóságaik kérelmére a TOT-ok jogosultak az AKCS-EK partnerségi megállapodás III. mellékletének 1. cikkében említett vállalkozásfejlesztési központok (CDE) és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködés technikai központjai (CTA) szolgáltatásaira.
A CDE vagy a CTA által a TOT-ok számára biztosított szolgáltatások minden költségét a II.A. mellékletben meghatározott pénzeszközökből finanszírozzák.
NEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
61. cikk
A jogállás megváltozása
Ha egy TOT függetlenné válik:
a) az e határozatban előírt szabályok ideiglenesen és a Tanács által megállapított feltételek mellett továbbra is alkalmazhatók az adott országra vagy területre;
b) A Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag határozatot hoz e határozat szükséges módosításairól, különös tekintettel a II.A. mellékletben meghatározott összegekre.
62. cikk
Áttekintés
2007. december 31. előtt a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag meghatározza a szerződés 182-186. cikkében kifejtett alapelvek további alkalmazása érdekében megállapítandó rendelkezéseket. Ebben az összefüggésben a Tanács különösen a szükséges intézkedéseket fogadja el, amennyiben valamely TOT a saját alkotmányos eljárásai szerint úgy határoz, hogy különleges kedvezményes rendszert vezet be a Közösség és különféle partnerek között a hozzá tartozó régióban. A Tanács e tekintetben különös figyelmet fordít a Közösség, a tagállamok és a TOT-ok által felvállalt nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartására, ideértve a WTO keretén belül felvállaltakat is.
63. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat 2001. december 2-án lép hatályba. Ezt a határozatot 2011. december 31-ig kell alkalmazni.
64. cikk
Kihirdetés
Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, 2001. november 27-én.