KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 8. december 2006
om de nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, som Danmark har givet meddelelse om
(meddelt under nummer K(2006) 5934)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2007/62/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFREMSTILLING OG SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 2. juni 2006 fra Kongeriget Danmarks faste repræsentation ved Den Europæiske Union underrettede den danske regering under henvisning til artikel 9, stk. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (1) Kommissionen om sine nationale bestemmelser om regulering af visse industrielle drivhusgasser, som den anser for nødvendige at opretholde efter vedtagelsen af denne forordning, samt om grundene hertil.
(2)
I dette brev påpeger den danske regering, at Kongeriget Danmark i overensstemmelse med artikel 9. stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 har til hensigt at opretholde sine nationale bestemmelser, som er strengere end dem, der er fastsat i forordningen.
1. Fællesskabslovgivning
1.1. Artikel 95, stk. 4 og 6, i EF-traktaten
(3)
Det hedder i EF-traktatens artikel 95, stk. 4, at »Hvis en medlemsstat, efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres opretholdelse.«
(4)
Ifølge artikel 95, stk. 6, bekræfter eller forkaster Kommissionen inden seks måneder efter meddelelsen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
1.2. Forordning (EF) nr. 842/2006
(5)
Formålet med forordning (EF) nr. 842/2006 om visse fluorholdige drivhusgasser (f-gasser) er at forebygge og standse emissionerne af visse f-gasser (HFC, PFC og SF6), der er omfattet af Kyoto-protokollen.
(6)
Forordningen rummer også et begrænset antal markedsførings- og anvendelsesrestriktioner, hvis der på fællesskabsplan findes alternativer til rimelige omkostninger, og hvis forbedring af indeslutning og genvinding ikke er mulig.
(7)
Forordningen har et dobbelt retsgrundlag, EF-traktatens artikel 175, stk. 1, hvad angår alle bestemmelser med undtagelse af artikel 7, 8 og 9, som bygger på EF-traktatens artikel 95 på grund af deres indvirkning på varers frie bevægelighed i EF's indre marked.
(8)
Forordningens artikel 9 rummer bestemmelser om markedsføring, og nærmere bestemt forbydes det at markedsføre en række produkter og udstyr, som indeholder, eller hvis drift afhænger af f-gasser, der er omfattet af forordningen. Det fastsættes i stk. 3, litra a), at medlemsstater, som inden den 31. december 2005 har vedtaget nationale foranstaltninger, der er strengere end dem, der følger af denne artikel, og som falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, kan opretholde disse nationale foranstaltninger indtil den 31. december 2012. Ifølge stk. 3, litra b), skal Kommissionen underrettes om disse foranstaltninger og grundene hertil, og de skal være i overensstemmelse med traktaten.
(9)
Forordningen anvendes fra den 4. juli 2007 med undtagelse af artikel 9 og bilag II, der anvendes fra den 4. juli 2006.
2. Nationale bestemmelser, som der er givet meddelelse om
(10)
De nationale bestemmelser, som Danmark har givet meddelelse om, blev indført ved bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002.
(11)
Bekendtgørelsen vedrører tre drivhusgasser, der er omfattet af Kyoto-protokollen, og de fleste af disse har et højt drivhuspotentiale: hydrofluorkarboner (HFC), perfluorkarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6).
(12)
I bekendtgørelsen fremsættes et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, som indeholder de ovennævnte drivhusgasser, efter den 1. januar 2006, og import, salg og anvendelse af disse gasser, både nye og genvundne, forbydes ligeledes efter den 1. januar 2006.
(13)
Det generelle forbud mod nye produkter, som indeholder de pågældende f-gasser, ledsages af undtagelsesbestemmelser i bekendtgørelsens bilag I.
(14)
Miljøstyrelsen kan ifølge bekendtgørelsen »i ganske særlige tilfælde« tillade, at reglerne fraviges. Meddelelsen indeholder en beskrivelse af, hvornår en sådan undtagelsesproces i praksis kan tages op, og der peges f.eks. på uforudsete, uproportionalt alvorlige konsekvenser af forbuddet, situationer, hvor det konstateres, at der ikke findes alternativer, eller at alternativerne er uegnede, eller situationer, hvor det samlede udslip af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter bliver mindre for et system, der indeholder f-gasser. Meddelelsen indeholder også en vejledning fra Miljøstyrelsen til aktører, der ønsker at ansøge om dispensation. I dette dokument anføres de kriterier, som Miljøstyrelsen anvender, når den skal give eller afslå en dispensation, samt en kortfattet gennemgang af de ansøgninger, der hidtil er indgivet, og Miljøstyrelsens tilsvarende beslutninger.
(15)
Ved brev af 26. oktober 2006 meddelte Kommissionen den danske regering, at den havde modtaget meddelelsen, og at den periode på seks måneder, som Kommissionen har til at undersøge den i henhold til artikel 95, stk. 6, startede den 9. juni 2006, dvs. dagen efter modtagelsen af meddelelsen.
(16)
Ved brev af 19. september 2006 underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om meddelelsen og gav dem 30 dage til at fremsætte deres bemærkninger. Kommissionen offentliggjorde også en bekendtgørelse om meddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (2) for at underrette de øvrige interesserede parter om Danmarks nationale bestemmelser samt begrundelserne herfor.
II. VURDERING
1. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt
(17)
Artikel 95, stk. 4, vedrører tilfælde, hvor en medlemsstat, efter at der er vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(18)
Den danske meddelelse angår nationale bestemmelser, der afviger fra bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 842/2006. Disse nationale bestemmelser blev vedtaget og trådte i kraft i 2002, altså før vedtagelsen af denne forordning.
(19)
Markedsføring af produkter og anlæg eller udstyr, der indeholder visse f-gasser, er harmoniseret på EF-plan ved forordning (EF) nr. 842/2006, særlig artikel 9 og bilag II.
(20)
Den danske bekendtgørelse er mere vidtgående end bestemmelserne i forordning (EF) nr. 842/2006, idet den indeholder et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, efter den 1. januar 2006, samt et forbud mod import, salg og anvendelse af f-gasser, både nye og genvundne, efter den 1. januar 2006, mens forordningen indeholder et begrænset forbud mod markedsføring, eftersom det kun gælder for produkter opført i bilag II.
(21)
I medfør af ovenstående, herunder artikel 9, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 842/2006 skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om deres foranstaltninger og om grundene hertil. Disse foranstaltninger skal være i overensstemmelse med traktaten.
(22)
Foreneligheden med bestemmelserne undersøges ved hjælp af proceduren i artikel 95, stk. 4, og artikel 95, stk. 6, under hensyntagen til forordning (EF) nr. 842/2006. Det fastsættes i artikel 95, stk. 4, at meddelelsen skal ledsages af en beskrivelse af begrundelserne i relation til et eller flere af de vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller i relation til miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(23)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark har indgivet med henblik på at få tilladelse til at opretholde sine nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, kan accepteres efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4.
2. Vurdering af sagens omstændigheder
(24)
I henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4, og stk. 6, første afsnit, skal Kommissionen forvisse sig om, at alle betingelser for, at en medlemsstat kan opretholde sine nationale bestemmelser, som afviger fra en fællesskabsharmoniseringsforanstaltning, der er omhandlet i denne artikel, er til stede. De nationale bestemmelser skal navnlig være begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne og må ikke udgøre en urimelig eller unødvendig hindring for det indre markeds funktion.
2.1 Bevisbyrden
(25)
Når Kommissionen undersøger, om de nationale foranstaltninger, der er givet meddelelse om i henhold til artikel 95, stk. 4, er berettigede, skal den basere sig på de »grunde«, der er fremført af den medlemsstat, der har givet meddelelsen. Dette betyder, at i henhold til bestemmelserne i EF-traktaten ligger ansvaret for at bevise, at de nationale foranstaltninger er berettigede, hos den anmodende medlemsstat, som ønsker at opretholde dem.
(26)
Det er op til den medlemsstat, der har givet meddelelsen, at fremføre tilstrækkelige begrundelser, kendsgerninger og videnskabelige beviser, således at den kan få tilladelse til at opretholde en strengere national lovgivning. Det er således i medlemsstatens interesse at vedlægge meddelelsen alle materielle eller juridiske elementer, som kan støtte anmodningen (3). Manglende medtagelse af sådanne elementer i meddelelsen medfører, at Kommissionen anser meddelelsen for ubegrundet.
2.2. Begrundelse baseret på vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet
2.2.1. Danmarks holdning
(27)
Som begrundelse for opretholdelsen af deres nationale bestemmelser har de danske myndigheder forelagt en redegørelse, som indeholder følgende begrundelser.
(28)
Bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002 vedrører regulering af visse industrielle drivhusgasser (HFC'er, PFC'er og SF6), som alle er kraftige drivhusgasser. F.eks. svarer 1 kg af de to mest anvendte HFC-gasser i Danmark (HFC-134a og HFC-404A) til henholdsvis 1 200 og 3 780 kg CO2, mens 1 kg SF6 svarer til over 22 000 kg CO2.
(29)
I henhold til Kyoto-protokollen forpligtede EU sig samlet til at nedbringe udslippet fra medlemsstaterne med mindst 8 % i 2008-2012 sammenlignet med 1990. Ved de efterfølgende forhandlinger i EU [Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, byrdefordelingsaftalen (4)] har Danmark forpligtet sig til at nedbringe det samlede danske udslip med 21 % i denne periode.
(30)
I deres meddelelse anfører de danske myndigheder målsætningen om miljøbeskyttelse og især behovet for med alle mulige midler at nå målet for nedbringelse af udslip af drivhusgasser som fastlagt i beslutning 2002/358/EF.
(31)
For så vidt angår denne bekendtgørelse er målet at bidrage til nedbringelsen af udslippet af drivhusgasser gennem forebyggelse af udslip af fluorholdige drivhusgasser.
(32)
De danske myndigheder påpeger, at formålet med den danske bekendtgørelse om industrielle drivhusgasser er at begrænse anvendelsen og dermed udslippet af de industrielle drivhusgasser mest muligt, således at Danmark kan bidrage til at nedsætte udslippet af disse og derved leve op til de forpligtelser, der er indgået i international sammenhæng. De danske myndigheder mener, at de ambitiøse mål for nedbringelse af udslip af drivhusgasser, som Danmark forpligtede sig til at nå i henhold til beslutning 2002/358/EF, nødvendiggør en samlet indsats over for alle kilder til udslip af drivhusgasser.
(33)
HFC bruges i Danmark hovedsageligt som kølemidler i køleanlæg. PFC bruges ikke mere i Danmark. SF6 anvendtes tidligere i støjisolerende termoruder og inden for elsektoren i visse afbrydere. I dag er kun den sidstnævnte anvendelse aktuel med kun ganske få tons om året.
(34)
I deres meddelelse henviser de danske myndigheder til fremskrivninger uden regulering, som viser en fordobling i 2010 svarende til et udledningsniveau, der er 0,5- 0,7 mio. t CO2-ækvivalenter højere end med de anmeldte lovgivningsforanstaltninger.
(35)
De danske myndigheder anfører, at de principper, der med forordning (EF) nr. 842/2006 er indført på fællesskabsplan for at nedbringe udslippene gennem indeslutning, blev indført i den danske lovgivning for over 50 år siden, og siden da har været gældende for anvendelser af f-gasser og derfor sandsynligvis ikke vil medføre yderligere nedbringelser.
(36)
I sin meddelelse giver Danmark en kort beskrivelse af nogle af de anvendelsesområder, hvor der er udviklet alternative løsninger, og som derfor er medtaget i den danske regulering. Set med danske øjne er det tydeligt, at der findes alternativer til de industrielle drivhusgasser i de anvendelser, der blev forbudt fra 1. januar 2006 eller bliver forbudt fra 1. januar 2007.
(37)
Det generelle forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, er ledsaget af en række undtagelser, som er nærmere angivet i bilag I til bekendtgørelsen. Disse undtagelser vedrører en række meget specifikke anvendelser, og er for en række mere almindelige anvendelser baseret på mængden af drivhusgasser, der anvendes i de respektive systemer, hvorved f.eks. køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,5 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig med 50 kg er undtaget. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er undtaget.
(38)
Foruden ovennævnte undtagelser indeholder den danske bekendtgørelse en mulighed for »i ganske særlige tilfælde« at dispensere fra det generelle forbud. Formålet med dispensationsadgangen er at forhindre, at forbuddet i konkrete tilfælde får uproportionalt alvorlige konsekvenser (i tilfælde, der ikke var forudset ved bekendtgørelsens udstedelse, i specifikke situationer, hvor installationen af køleudstyr baseret på alternativerne til HFC vil påføre installatør/ejer ekstraordinære og urimelige ekstraomkostninger, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter vil være lavere for et system indeholdende f-gasser).
(39)
Dispensationsadgangen skal anvendes således, at den miljømæssige forbedring med forbuddet opnås på den bedste og mest effektive måde ud fra et miljømæssigt synspunkt, herunder ud fra et energimæssigt synspunkt.
(40)
Ifølge paragraf 8 i Lov om kemiske stoffer og produkter, nr. 21 af 16.1.1996 gælder forbuddet ikke import, produktion og salg af produkter udelukkende til eksport.
(41)
Det er således ikke forbudt at importere industrielle drivhusgasser til produktion af et givet produkt, der skal eksporteres.
(42)
Den danske regering er af den opfattelse, at den danske bekendtgørelse har til formål at beskytte miljøet, og at den er nødvendig og proportional i forhold til forebyggelse og nedbringelse af udledninger af fluorholdige gasser. Den mener derfor, at den er i overensstemmelse med traktaten.
2.2.2. Vurdering af Danmarks holdning
(43)
Efter at have gennemgået de oplysninger, der er indsendt af Danmark, mener Kommissionen, at anmodningen om at opretholde strengere foranstaltninger end dem, der er indeholdt i forordning (EF) nr. 842/2006, kan anses for at være i overensstemmelse med traktaten af følgende grunde.
2.2.2.1. Den miljømæssige begrundelse:
(44)
Bekendtgørelsen er et led i en bredere strategi, som Danmark har indført for at opfylde sit mål for nedbringelse af udledninger i henhold til Kyoto-protokollen og den efterfølgende byrdefordelingsaftale, som er vedtaget på fællesskabsplan. Ifølge denne fællesskabsordning skal Danmark nedbringe sine udledninger af drivhusgasser med 21 % i perioden 2008-2012 sammenlignet med referenceåret 1990.
(45)
I betragtning af ovenstående er Danmark ved at indføre en klimastrategi, der skal opfylde dets forpligtelser, og som omfatter alle kilder til udslip af drivhusgasser. Foranstaltninger vedrørende f-gasser er derfor et led i den samlede danske indsats for at opfylde landets forpligtelser. Det skal bemærkes, at udslippene af disse f-gasser anslås at fordobles i 2010 uden yderligere regulering med stigende brug af køling og også som et resultat af den kommende udfasning af HCFC'er fra køling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (5).
(46)
Forordning (EF) nr. 842/2006 forventes at resultere i store nedbringelser af udslip af f-gasser i hele Fællesskabet, først og fremmest i de medlemsstater, hvor der endnu ikke er indført hensigtsmæssige foranstaltninger til nedbringelse af emissionerne af f-gasser, især gennem foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre indeslutning og genvinding af f-gasser i bestemte anvendelser. Den danske lovgivning indførte imidlertid allerede tilsvarende bestemmelser (indeslutningspolitik baseret på bl.a. obligatoriske uddannelsesprogrammer, regelmæssig kontrol af lækager) for over 50 år siden, og disse har derefter været gældende for anvendelser indeholdende f-gasser, og det er derfor ikke sandsynligt, at de vil medføre yderligere nedbringelser, som i væsentlig grad kan modvirke den forventede stigning i det danske udslip af f-gasser.
(47)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den miljømæssige begrundelse, som Danmark har givet, nemlig nedbringelse og forebyggelse af fluorholdige gasudslip, er gyldig.
2.2.2.2. Relevansen og proportionaliteten af den danske bekendtgørelse i relation til målet om at opnå en yderligere nedbringelse af de fluorholdige drivhusgasser:
(48)
På denne baggrund og for yderligere at nedbringe og forebygge udslip af f-gasser besluttede Danmark allerede i 2002 at indføre selektive markedsføringsforbud for nyt udstyr. Udvælgelsen var baseret på undersøgelser, som bl.a. skulle kontrollere eksistensen af og adgangen til alternativer, der er fri for f-gasser.
(49)
Baseret på disse undersøgelser indeholder bekendtgørelsen et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter indeholdende f-gasser fra den 1. januar 2006 med et stort antal undtagelser og dispensationer, hvorved visse produkter og visse typer udstyr automatisk undtages eller kan undtages på visse betingelser, eller hvorved tidsplanen for forbuddet fremskyndes eller udskydes. Bilag I til bekendtgørelsen indeholder specifikke undtagelser for et antal meget specifikke anvendelser (f.eks. medicinske spraydåser, laboratorieudstyr) og for nogle mere almindelige anvendelser, undtagelser, som er baseret på mængden af fluorholdige gasser, der anvendes i de respektive systemer; dermed undtages køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,15 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig 50 kg. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er ligeledes undtaget.
(50)
Bekendtgørelsen indeholder endvidere en adgang til, at Miljøstyrelsen »i ganske særlige tilfælde« kan give undtagelser, nemlig i tilfælde, som ikke kunne forudses, da bekendtgørelsen trådte i kraft, i situationer, hvor det viser sig, at der ikke findes alternativer, eller disse ikke er egnede, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser (herunder »direkte emissioner« som følge af energiforbrug) omregnet til CO2-ækvivalenter ville være beviseligt lavere for et system indeholdende f-gasser.
(51)
Den procedure, som Miljøstyrelsen anvender, er beskrevet tydeligt, og det samme gælder for de kriterier, der ligger til grund for beslutningerne om at give eller afslå dispensation. Disse kriterier tager højde for proportionalitetsprincippet.
(52)
I den sammenhæng skal det påpeges, at den danske bekendtgørelse tillader brug af f-gasser til servicering og vedligeholdelse af eksisterende udstyr, således at unødig udskiftning af udstyr undgås.
(53)
Samtidig med at det konstateres, at bekendtgørelsen har betydning for den frie omsætning af varer inden for Fællesskabet, drager Kommissionen ikke desto mindre på grundlag af ovenstående analyse den konklusion, at bekendtgørelsen er berettiget ud fra et miljømæssigt synspunkt og tager hensyn til de påtænkte forbuds indvirkning på det indre marked, og derudover rummer mulighed for at give individuelle dispensationer.
(54)
Der skal også gøres opmærksom på, at artikel 9, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 kun tillader nationale foranstaltninger at blive opretholdt indtil den 31. december 2012, og eftersom der i meddelelsen fra Kongeriget Danmark henvistes til denne artikel i forordningen, følger det, at bekendtgørelsen gælder i en begrænset periode.
2.3. Fravær af vilkårlig forskelsbehandling, skjulte begrænsninger af samhandelen mellem medlemsstaterne
(55)
Ifølge EF-traktatens artikel 95, stk. 6 bekræfter eller forkaster Kommissionen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne.
(56)
Der gøres opmærksom på, at en anmodning efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4, skal vurderes på baggrund af de betingelser, der er fastlagt i såvel dette stykke som i stk. 6 i denne artikel. Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt, skal anmodningen afvises, uden at det er nødvendigt at undersøge de øvrige betingelser.
(57)
De nationale bestemmelser, der er givet meddelelse om, er generelle og gælder for såvel nationale som importerede produkter. Der er ikke noget, der tyder på, at de bestemmelser, der er givet meddelelse om, kan anvendes som et middel til vilkårlig forskelsbehandling mellem økonomiske aktører i Fællesskabet.
(58)
Målsætningen for bekendtgørelsen er miljøbeskyttelse, og der er ikke noget, der tyder på, at bekendtgørelsen - med hensyn til intention eller gennemførelse - skulle resultere i en vilkårlig forskelsbehandling eller skjult handelsbegrænsning.
(59)
I betragtning af de miljømæssige risici, der er forbundet med anvendelsen af visse f-gasser, finder Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at de nationale bestemmelser, som er meddelt af de danske myndigheder, udgør en urimelig hindring for det indre markeds funktion i forhold til de forfulgte mål.
III. KONKLUSION
(60)
I lyset af ovenstående, og under hensyntagen til bemærkninger fra medlemsstaterne og andre tredjeparter om meddelelsen fra de danske myndigheder, mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark indsendte den 2. juni 2006 om tilladelse til indtil den 31. december 2012 at opretholde sin nationale lovgivning, som er strengere end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, kan accepteres.
Kommissionen finder desuden, at de nationale bestemmelser:
-
imødekommer behovet for at beskytte miljøet
-
tager hensyn til eksistensen og den tekniske og økonomiske tilgængelighed af alternativer til de forbudte anvendelser i Danmark og formentlig vil have en begrænset økonomisk virkning
-
ikke er et middel til vilkårlig forskelsbehandling
-
ikke udgør en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og
-
således er i overensstemmelse med traktaten.
Kommissionen mener derfor, at de kan godkendes -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
De nationale bestemmelser om visse fluorholdige drivhusgasser, som Kongeriget Danmark gav meddelelse om til Kommissionen ved brev af 2. juni 2006, og som er mere vidtgående end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, godkendes herved. Det tillades Kongeriget Danmark at opretholde dem indtil den 31. december 2012.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2006.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
2006. december 8.
a Dánia által egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozóan bejelentett nemzeti rendelkezésekről
(az értesítés a C(2006) 5934. számú dokumentummal történt)
(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles.)
(2007/62/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
I. TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS
(1)
A Dán Királyság európai uniós állandó képviseletének 2006. június 2-i levelével a dán kormány a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjára hivatkozva értesítette a Bizottságot az egyes üvegházhatású ipari gázok szabályozására vonatkozó nemzeti rendelkezéseiről, amelyek fenntartását a rendelet elfogadását követően is szükségesnek ítéli, valamint ezek fenntartásának indokairól.
(2)
Ebben a levélben a dán kormány jelezte, hogy a Dán Királyság a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően fenn kívánja tartani az említett rendeletnél szigorúbb nemzeti rendelkezéseit.
1. Közösségi jogszabályok
1.1. Az EK-Szerződés 95. cikkének (4) és (6) bekezdése
(3)
Az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „Ha azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”
(4)
A 95. cikk (6) bekezdése szerint a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.
1.2. A 842/2006/EK rendelet
(5)
Az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról (F-gázok) szóló 842/2006/EK rendelet célja a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó egyes F-gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) kibocsátásának megelőzése és visszaszorítása.
(6)
A rendelet korlátozott számú felhasználási tilalmat, illetve forgalomba hozatali tilalmat is tartalmaz olyan esetekben, amikor az alternatívákat közösségi szinten elérhetőnek és költséghatékonynak találták, és ahol a tározás és a visszanyerés javítását nem tekintették kivitelezhetőnek.
(7)
A rendeletnek kettős jogalapja van: egyrészt az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése valamennyi rendelkezés tekintetében, azonban a 7., 8. és 9. cikk az EK-Szerződés 95. cikkén alapul, tekintettel az áruknak az EK egységes piacán való szabad forgalmát érintő kihatásaikra.
(8)
A rendelet 9. cikke a forgalomba hozatalt szabályozza, pontosabban megtiltja számos olyan termék és berendezés forgalomba hozatalát, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazzák, illetve amelyek működése ezeken a gázokon alapul. A (3) bekezdés a) pontja kiköti, hogy azok a tagállamok, amelyek 2005. december 31-ig a cikkben foglaltaknál szigorúbb, a rendelet hatálya alá tartozó nemzeti intézkedéseket fogadtak el, 2012. december 31-ig fenntarthatják az említett nemzeti intézkedéseket. A (3) bekezdés b) pontjának megfelelően ezekről az intézkedésekről és indoklásukról értesíteni kell a Bizottságot, és összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel.
(9)
A rendeletet 2007. július 4-én kezdődő hatállyal kell alkalmazni, kivéve 9. cikkét és II. mellékletét, amelyeket 2006. július 4-ével kezdődően kell alkalmazni.
2. Az értesítés tárgyát képező nemzeti rendelkezések
(10)
A Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezéseket a 2002. július 2-i 552. számú rendelettel vezették be.
(11)
A dán rendelet három, a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá sorolt üvegházhatású gázra vonatkozik, amelyek többsége magas globális felmelegedési potenciállal rendelkezik: ezek a részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), a perfluor-karbonok (PFC-k) és a kén-hexafluorid (SF6).
(12)
A dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat tartalmaz a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen - új vagy visszanyert - üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását.
(13)
A hatálya alá tartozó F-gázokat tartalmazó új termékekre vonatkozó általános tilalmat a dán rendelet I. mellékletében részletezett eltérési lehetőségek egészítik ki.
(14)
A dán rendelet lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon. Az értesítés leírja, hogy a gyakorlatban mikor mérlegelhető egy ilyen mentesítési eljárás, rámutatva például a tilalom előre nem látható, aránytalan hatásaira olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul. Az értesítés ugyancsak tartalmaz egy, a Dán Környezetvédelmi Hivatal által kiadott útmutató dokumentumot is a mentességet kérelmezni szándékozó üzemeltetők részére. Ez a dokumentum felsorolja a Dán Környezetvédelmi Hivatal által a mentesség megadásához vagy elutasításához használt kritériumokat, továbbá röviden áttekinti az eddig benyújtott összes kérelmet és a Dán Környezetvédelmi Hivatal rájuk vonatkozóan meghozott határozatait.
(15)
A Bizottság 2006. október 26-i levelében tájékoztatta a dán kormányt az értesítés kézhezvételéről, valamint arról, hogy a 95. cikk (6) bekezdése szerint az értesítés vizsgálatára rendelkezésre álló hat hónapos időszak 2006. június 9-én, az értesítés kézhezvételének napját követő napon megkezdődött.
(16)
A Bizottság 2006. szeptember 19-i levelében tájékoztatta a többi tagállamot az értesítésről, egy 30 napos időszakot biztosítva részükre a megjegyzéseik benyújtására. A Bizottság ezenkívül az értesítéssel kapcsolatban egy hirdetményt is közzétett az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2), hogy tájékoztassa a többi érdekelt felet Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint az e célból idézett indoklásról.
II. ÉRTÉKELÉS
1. Az elfogadhatóság mérlegelése
(17)
A 95. cikk (4) bekezdése olyan esetekre vonatkozik, amikor egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását.
(18)
A dán értesítés a 842/2006/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében előírtaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik. E nemzeti rendelkezések elfogadása és hatálybalépése 2002-ben történt, azaz az említett rendelet elfogadását megelőzően.
(19)
Az egyes F-gázokat tartalmazó termékek és berendezések forgalomba hozatalát az EK szintjén a 842/2006/EK rendelet, és különösen annak 9. cikke és II. melléklete harmonizálja.
(20)
A dán rendelet a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb rendelkezéseket tartalmaz, mivel 2006. január 1-jétől általános tilalmat ír elő a fent említett üvegházhatású gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, valamint 2006. január 1-je után megtiltja ezen - új vagy visszanyert - üvegházhatású gázok behozatalát, értékesítését és felhasználását, míg a 842/2006/EK rendelet a forgalomba hozatalra csak korlátozott tilalmat rendel el, mivel csak a II. mellékletében felsorolt termékekre alkalmazandó.
(21)
A fentiek, köztük a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése b) pontjának eredményeképpen a tagállamok értesítik a Bizottságot az intézkedéseikről, az azokat alátámasztó indoklással együtt. Ezen intézkedéseknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel.
(22)
Az összeegyeztethetőséget a 95. cikk (4) bekezdésében és a 95. cikk (6) bekezdésében előírt eljárás keretében vizsgálják, figyelembe véve a 842/2006/EK rendeletet. A 95. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az értesítéshez csatolni kell a 30. cikkben említett lényeges követelményekhez vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelméhez kapcsolódó indoklás leírását.
(23)
A fentiek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyes üvegházhatású ipari gázokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseinek fenntartása érdekében elnyerni kívánt engedély iránt Dánia által benyújtott kérelem az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadható.
2. Az érdemi kérdések értékelése
(24)
Az EK-Szerződés 95. cikke (4) bekezdésének és (6) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel teljesül, amelyek lehetővé teszik egy tagállam számára egy harmonizált közösségi intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezéseinek fenntartását. A nemzeti rendelkezéseket különösen a 30. cikkben említett lényeges követelményeknek vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmének kell indokolnia, nem képezhetik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint nem jelenthetnek olyan akadályt a belső piac működésében, amely aránytalan vagy szükségtelen lenne.
2.1. A bizonyítási teher
(25)
Amikor azt vizsgálja, hogy a 95. cikk (4) bekezdése szerint bejelentett nemzeti intézkedések indokoltak-e, a Bizottságnak az értesítést benyújtó tagállam által előterjesztett „indoklást” kell alapul vennie. Ezt azt jelenti, hogy az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban a nemzeti intézkedések indokolt voltának bizonyításáért az a kérelmező tagállam a felelős, amelyik ezeket fenn kívánja tartani.
(26)
Az értesítést benyújtó tagállam feladata, hogy elegendő indokokkal, tényekkel és tudományos bizonyítékokkal szolgáljon, hogy ezáltal engedélyt kaphasson a szigorúbb nemzeti jogszabályok fenntartására. Éppen ezért a tagállamnak érdekében áll, hogy az értesítéshez csatoljon minden olyan lényegi vagy jogi elemet, amellyel alátámaszthatja a kérelmet (3). Ha az értesítésben elmulasztják közölni ezeket az elemeket, a Bizottság megalapozatlannak minősíti az értesítést.
2.2. Indoklás a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan
2.2.1. A dán álláspont
(27)
A nemzeti rendelkezések fenntartásának indoklására a dán hatóságok magyarázó nyilatkozatot nyújtottak be, amely a következő indoklásokkal szolgált.
(28)
A 2002. július 2-i 552. számú rendelet egyes üvegházhatású ipari gázok (HFC-k, PFC-k és SF6) szabályozására vonatkozik, amelyek mind erőteljes üvegházhatást kiváltó gázok. Például a Dániában legáltalánosabban használt két HFC gázból (HFC-134a és HFC-404A) 1 kg 1 300, illetve 3 780 kg szén-dioxiddal egyenértékű, míg 1 kg SF6 több mint 22 000 kg szén-dioxiddal egyenértékű.
(29)
A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az EK kötelezettséget vállalt arra, hogy a tagállamaiból származó üvegházhatású gázok összesített kibocsátásait a 2008 és 2012 közötti időszakban legalább 8 %-kal csökkenti az 1990-es szinthez képest. Az EK keretében ezt követően folytatott tárgyalások során (a Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata (4) az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről) Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy ebben az időszakban az üvegházhatású gázok kibocsátásának teljes szintjét 21 %-kal csökkenti.
(30)
Az értesítésben a dán hatóságok a környezet védelmének célkitűzésére hivatkoznak, és különösen arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére nézve a 2002/358/EK határozatban megállapított célt minden lehetséges eszközzel el kell érni.
(31)
A dán rendelet célkitűzése, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzése révén hozzájáruljon az üvegházhatású gázok kibocsátásainak csökkentéséhez.
(32)
A dán hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy az üvegházhatású ipari gázokról szóló dán rendelet célja az üvegházhatású ipari gázok felhasználásának és ezáltal kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű korlátozása, amivel hozzájárulnak kibocsátásaik csökkentéséhez és ezáltal a nemzetközi keretek között vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A dán hatóságok úgy vélik, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében kitűzött nagyra törő cél, amelynek elérésére Dánia a 2002/358/EK határozat szerint kötelezettséget vállalt, összehangolt erőfeszítést tesz szükségessé az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrása kezelésében.
(33)
A HFC-ket Dániában elsősorban hűtőegységek hűtőfolyadékaként használják. A PFC-ket Dániában már nem használják. Az SF6-ot korábban hangszigetelő üveg egységekben, illetve az elektromos iparágban bizonyos kapcsolókban használták. Manapság csak ez utóbbi alkalmazásban használatos, ami évi néhány tonnát érint.
(34)
A dán hatóságok az értesítésben olyan számításokra hivatkoznak, amelyek szerint - további szabályozás nélkül - a kibocsátások szintje 2010-re megkétszereződne, ami a bejelentett jogszabályi intézkedésekhez képest 0,5-0,7 millió tonnával többet jelentene szén-dioxid egyenértékben.
(35)
A dán hatóságok jelezték, hogy a közösségi szinten a 842/2006/EK rendelettel bevezetett elveket a kibocsátásoknak a tározás révén történő csökkentésére a dán jogszabályokban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezették, és azóta is alkalmazzák az F-gázokat felhasználó alkalmazásokra, ezért nem valószínű, hogy ezek az elvek további csökkenésekhez vezetnének.
(36)
Az értesítésben Dánia röviden leír néhány olyan alkalmazási területet, ahol alternatív megoldásokat fejlesztettek ki, és amelyek ezáltal a dán szabályozás hatálya alá tartoznak. Dánia szempontjából abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a 2006. január 1-jétől tiltott, illetve 2007. január 1-jétől tiltandó alkalmazásokban használt üvegházhatású ipari gázoknak van elérhető alternatívájuk.
(37)
A szabályozás alá eső F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására vonatkozó általános tilalom mellett a dán rendelet I. melléklete részletezi az eltéréseket. Ezek az eltérések számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra vonatkoznak, és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapulnak, ezáltal mentességet biztosítanak például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyek töltete 0,15 kg és 10 kg között van, továbbá a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben.
(38)
A fent említett eltéréseken kívül a dán rendelet „nagyon különleges esetekben” lehetőséget ad az általános tilalom alóli mentességre. A mentességre adott lehetőség célja annak megelőzése, hogy a tilalom egyedi esetekben aránytalanul súlyos következményekkel járjon (a dán rendelet kiadásakor még nem látható esetekben, olyan egyedi helyzetekben, amikor a HFC-k alternatíváin alapuló hűtőberendezés beszerelése az üzemeltető/tulajdonos számára kivételesen nagy és indokolatlan többletköltséget jelentene, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul.).
(39)
A mentességre biztosított lehetőséget úgy kívánják felhasználni, hogy a tilalom révén várható környezetvédelmi fejlesztést átfogó környezetvédelmi szempontból, ezen belül az energia szempontjából is a legjobb és leghatékonyabb módon érjék el.
(40)
A vegyi anyagokról és termékekről szóló, 1996. január 16-i 21. számú törvény 8. cikkének megfelelően a tilalom nem vonatkozik a kizárólag kivitelre szánt termékek behozatalára, termelésére és értékesítésére.
(41)
Emellett az egy adott, kivitelre szánt termék előállításában felhasználandó üvegházhatású ipari gázok behozatalára szintén nem vonatkozik tilalom.
(42)
A dán kormány azon az állásponton van, hogy a dán rendelet célja a környezet védelme, és a rendelet a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése érdekében szükséges és arányos. Véleménye szerint ezért összeegyeztethető a Szerződéssel.
2.2.2. Dánia álláspontjának értékelése
(43)
Miután megvizsgálta a Dánia által benyújtott információkat, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 842/2006/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb intézkedések fenntartására irányuló kérés a Szerződéssel összeegyeztethetőnek tekinthető, a következő okokból.
2.2.2.1. A környezetvédelmi indoklás:
(44)
A dán rendelet egy átfogóbb stratégia része, amelyet Dánia a Kiotói Jegyzőkönyv és az ezt követően a terhek megosztásáról közösségi szinten elfogadott megállapodás szerinti kibocsátáscsökkentési céljainak elérése érdekében alkalmaz. E közösségi megállapodás értelmében Dánia az üvegházhatású gázok (GHG) kibocsátásait a 2008-2012 közötti időszak során 21 %-kal csökkenti az 1990-es bázisévhez képest.
(45)
A fentieket figyelembe véve Dánia a kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében olyan éghajlati stratégiát vezet be, amely az üvegházhatású gázok kibocsátásának valamennyi forrására kiterjed. Az F-gázokra vonatkozó intézkedések ezért a kötelezettségeinek teljesítésére irányuló átfogó erőfeszítései részét képezik. Meg kell jegyezni, hogy ezen F-gázok kibocsátása további szabályozás hiányában 2010-re megkétszereződne a hűtőrendszerek fokozódó használata miatt, továbbá annak következtében, hogy az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében a HFC-ket hamarosan kivonják a hűtőrendszerekből.
(46)
A 842/2006/EK rendelet várhatóan jelentős mértékben csökkenteni fogja az F-gázok kibocsátásait a Közösség területén, elsősorban azokban a tagállamokban, ahol még nincsenek érvényben az F-gázok kibocsátásait csökkentő megfelelő intézkedések, és főként az egyes alkalmazásokban használt F-gázok tározásának és visszanyerésének javítását célzó intézkedések révén. A dán jogszabályok azonban már több mint 50 évvel ezelőtt bevezettek hasonló rendelkezéseket (a kötelező képzési programokon és a szivárgások rendszeres ellenőrzésén alapuló tározási politika), és az F-gázokat tartalmazó alkalmazásokra azóta is alkalmazzák ezeket, ezért nem valószínű, hogy ez olyan mértékű további csökkenést eredményezne, amely az F-gázok kibocsátásainak várható növekedését jelentős mértékben ellensúlyozná Dániában.
(47)
A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dánia által közölt környezetvédelmi indoklás - nevezetesen a fluortartalmú gázok kibocsátásainak megelőzése és csökkentése - érvényes.
2.2.2.2. A dán rendelet relevanciája és arányossága a fluortartalmú üvegházhatású gázok további csökkentésének célkitűzéséhez viszonyítva:
(48)
Ebben az összefüggésben, valamint annak érdekében, hogy tovább csökkentse és megelőzze az F-gázok kibocsátásait, Dánia már 2002-ben az új berendezések szelektív forgalomba hozatali tilalma mellett döntött. A kiválasztás alapjául különösen az F-gázoktól mentes alternatívák meglétének és elérhetőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok szolgáltak.
(49)
A vizsgálat alapján a dán rendelet 2006. január 1-jétől általános tilalmat irányoz elő az F-gázokat tartalmazó új termékek behozatalára, értékesítésére és felhasználására, ugyanakkor jelentős számú eltérést és mentességet biztosít, amelyek révén egyes termékek és berendezések automatikusan mentesülnek vagy bizonyos feltételek mellett felmenthetők, illetve amelyekkel időben előbbre hozza vagy kitolja a tilalom érvényességének kezdetét. A rendelet I. melléklete egyedi eltérést biztosít számos, kifejezetten specifikus alkalmazásra (pl. orvosi aeroszolok, laboratóriumi felszerelések), és egy sor általánosabb alkalmazás esetében az adott rendszerben felhasznált üvegházhatású gázok mennyiségén alapuló mentességet nyújt, ezáltal mentességet ad például az olyan hűtőegységek, hőszivattyúk vagy légkondicionáló egységek részére, amelyeknél a töltet 0,15 kg és 10 kg között van, illetve a hő visszanyerésére szolgáló, legfeljebb 50 kg töltettel működő hűtőrendszerek részére. Ugyancsak mentességet élveznek a hajókban használt és katonai felhasználásra szolgáló termékek, valamint az SF6 használata a nagyfeszültségű egységekben.
(50)
A rendelet emellett lehetőséget ad arra, hogy a Dán Környezetvédelmi Hivatal „nagyon különleges esetekben” mentességet adjon, konkrétan a dán rendelet kiadásakor előre nem látható esetekben, olyan helyzetekben, amikor kiderül, hogy az alternatívák nem elérhetőek vagy nem alkalmasak, illetve olyan helyzetekben, amikor az üvegházhatású gázok kibocsátásainak összesített szintje (az energiafogyasztásból eredő „közvetett” kibocsátást is beleértve) szén-dioxid-egyenértékre átszámítva az F-gázokat tartalmazó rendszer esetében alacsonyabbnak bizonyul.
(51)
Világosan bemutatják a Környezetvédelmi Hivatal által alkalmazott eljárást, valamint azokat a kritériumokat, amelyek alapján döntést hoznak a mentesség megadásáról vagy elutasításáról. Ezek a kritériumok figyelembe veszik az arányosság elvét.
(52)
Ugyanezzel kapcsolatban érdemes felhívni a figyelmet arra, hogy a dán rendelet megengedi az F-gázok használatát a meglévő berendezések javításában és karbantartásában, hogy ne vezessen a berendezések szükségtelen leselejtezéséhez.
(53)
Meg kell ugyan jegyezni, hogy a dán rendelet érinti az áruk szabad forgalmát a Közösség területén, a Bizottság mindazonáltal a fenti elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet környezetvédelmi szempontból indokolt, és figyelembe veszi az előirányzott tilalom kihatásait a belső piacra, amit megerősít az egyedi mentességek megadására biztosított lehetőség is.
(54)
Arra is emlékeztetni kell, hogy a 842/2006/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja csak 2012. december 31-ig engedi meg a nemzeti intézkedések fenntartását, ezért - tekintve, hogy a Dán Királyság értesítése a rendeletnek erre a cikkére hivatkozott - ebből következően a dán rendelet csak egy korlátozott időszakra vonatkozna.
2.3. A tagállamok közötti bármilyen önkényes megkülönböztetés vagy a kereskedelem rejtett korlátozásának hiánya
(55)
Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását.
(56)
Emlékeztetni kell arra, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelmek értékelésében figyelembe kell venni mind az említett bekezdésben, mind az említett cikk (6) bekezdésében megállapított feltételeket. Ha az említett feltételek valamelyike nem teljesül, a kérelmet el kell utasítani, anélkül hogy a többi feltétel vizsgálatára szükség lenne.
(57)
A bejelentett nemzeti rendelkezések általánosak, és a nemzeti és importált termékekre egyaránt vonatkoznak. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezéseket a Közösség gazdasági szereplői közötti önkényes megkülönböztetés eszközeként lehetne használni.
(58)
A dán rendelet hátterében álló célkitűzés a környezet védelme; nincs arra utaló jel, hogy a rendelet - szándékát vagy végrehajtását tekintve - önkényes megkülönböztetéshez vagy a kereskedelem rejtett korlátozásához vezetne.
(59)
Figyelemmel az egyes F-gázokból eredően a környezetet fenyegető veszélyekre, a Bizottság úgy ítéli, hogy nincs arra utaló bizonyíték, hogy a dán hatóságok által bejelentett nemzeti rendelkezések aránytalanul akadályozzák a belső piac működését a kitűzött célok vonatkozásában.
III. KÖVETKEZTETÉS
(60)
A fentiekben mérlegelt szempontok fényében, valamint a dán hatóságok által benyújtott értesítéssel kapcsolatban a tagállamok és más harmadik felek által közölt megjegyzések figyelembevételével a Bizottság azon a véleményen van, hogy a Dánia által 2006. június 2-án benyújtott, az F-gázokat tartalmazó, illetve működésükben ezeken alapuló termékek és berendezések forgalomba hozatala tekintetében a 842/2006/EK rendeletnél szigorúbb nemzeti jogszabályainak 2012. december 31-ig történő fenntartása iránti kérelem elfogadható.
A Bizottság emellett azt állapítja meg, hogy a nemzeti rendelkezések:
-
megfelelnek a környezet védelmén alapuló követelményeknek,
-
figyelembe veszik a tiltott alkalmazások alternatíváinak létezését, valamint műszaki és gazdasági elérhetőségét Dániában, és valószínűleg korlátozott gazdasági hatással járnak,
-
nem képezik a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét, és
-
nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását,
-
ezért összeegyeztethetőek a Szerződéssel.
A Bizottság ezért ezeket jóváhagyhatónak tekinti,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó nemzeti rendelkezések, amelyekről a Dán Királyság 2006. június 2-án kelt levelében értesítette a Bizottságot, és amelyek az F-gázokat tartalmazó, illetve működésükben ezeken alapuló termékek és berendezések forgalomba hozatala tekintetében szigorúbbak a 842/2006/EK rendeletnél, jóváhagyást nyernek. A Dán Királyságnak 2012. december 31-ig engedélyezik ezek fenntartását.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 8-án.