Kommissionens forordning (EF) nr. 1248/2001
af 22. juni 2001
om ændring af bilag III, bilag X og bilag XI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår epidemiologisk overvågning og undersøgelser for transmissible spongiforme encephalopatier
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier(1), særlig artikel 20, stk. 2, og artikel 23, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001 indeholder nærmere bestemmelser om overvågning af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg, får og geder. Bestemmelserne omfatter systematisk undersøgelse af kreaturer på over 30 måneder, som indgår i fødevarekæden, og stikprøveundersøgelse af kreaturer på over 30 måneder, som ikke indgår i fødevarekæden. Desuden skal alt kvæg, der er nødslagtet eller fundet syge ved slagtning med henblik på destruktion under ordningen for kreaturer på over 30 måneder, undersøges. Får og geder med kliniske tegn på scrapie, underkastes aktiv overvågning.
(2) Da der er påvist bovin spongiform encephalopati (BSE) hos to kreaturer på 28 måneder ved rutineundersøgelser af nødslagtede dyr og for at indføre et system med tidlig varsling af eventuelt nye negative tendenser i BSE-incidensen hos yngre dyr bør aldersgrænsen nedsættes til 24 måneder for dyr, der tilhører visse risikopopulationer.
(3) I forbindelse med overvågningen i første kvartal 2001 blev der fundet positive BSE-tilfælde i alle medlemsstater med undtagelse af Grækenland, Luxembourg, Østrig, Finland og Sverige. Antallet af kreaturer, der tilhørte visse undersøgte risikogrupper i de nævnte medlemsstater udgjorde 248 i Grækenland, 763 i Luxembourg, 3295 i Østrig, 4527 i Finland og 8254 i Sverige.
(4) I udtalelse af 6. juli 2000 om den geografiske BSE-risiko (GBR) konkluderede Den Videnskabelige Styringskomité, at Luxembourg skulle placeres i GBR-niveau III (BSE bekræftet på lavt niveau), og at Østrig, Finland og Sverige skulle placeres i GBR-niveau II (BSE usandsynlig, men ikke udelukket). Med henvisning til retlig og teknisk usikkerhed indgav Grækenland ikke dokumentation til vurdering.
(5) Ifølge den overvågning, der gennemføres i Østrig, Finland og Sverige, og Den Videnskabelige Styringskomités vurdering er BSE-forekomst i de pågældende medlemsstater usandsynlig, men ikke udelukket. Hvis BSE forekommer, vil sygdommen sandsynligvis blive påvist ved undersøgelse af selvdøde dyr, nødslagtede dyr eller dyr, der er fundet syge ved normal slagtning. Derfor bør det tillades disse medlemsstater at mindske omfanget af undersøgelserne af sunde, slagtede kreaturer.
(6) For at indhente supplerende oplysninger om BSE-forekomsten i Det Forenede Kongerige bør undersøgelserne under ordningen for kreaturer på over 30 måneder udvides til at omfatte alle dyr født inden for et år efter den reelle håndhævelse af foderforbuddet. Andre kreaturer, der slagtes under ordningen for kreaturer på over 30 måneder, bør stikprøveundersøges.
(7) Det bør endvidere være tilladt for medlemsstaterne frivilligt at undersøge andre kreaturer, navnlig hvis de pågældende anses for at udgøre en forhøjet risiko, og forudsat at det sker, uden at samhandelen forvrides.
(8) Det er nødvendigt at afklare, hvilke foranstaltninger der skal træffes efter undersøgelse af kvæg, og at indføre foranstaltninger, der forhindrer, at slagtekroppe, der eventuelt er kontamineret af testpositive slagtekroppe, indgår i fødevarekæden.
(9) Der bør indføres hurtige test efter slagtning på stikprøvebasis for at forbedre påvisningen af scrapie hos får og geder. For at få et mere komplet billede af situationen er det nødvendigt at foretage stikprøveundersøgelser af to forskellige målpopulationer: selvdøde dyr og slagtede dyr.
(10) I medlemsstater med små nationale besætninger af får og geder er det vanskeligt at gennemføre en statistisk meningsfuld stikprøveundersøgelse i de to målgrupper. Det bør derfor være tilladt for de pågældende medlemsstater at udtage færre, men målrettede stikprøver af dyr, hvor der er størst sandsynlighed for at finde positive tilfælde.
(11) Den genetiske resistens har betydning for udviklingen af klinisk scrapie, og der er mulighed for at anvende avlsprogrammer til forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af scrapie, og alle scrapietilfældes genotype bør derfor bestemmes, og tilfælde fundet hos resistente genotyper bør stammebestemmes.
(12) Listen over nationale referencelaboratorier bør opdateres.
(13) Efter indførelsen af hurtige test i overvågningsprogrammerne for får og geder er det nødvendigt at fastsætte relevante diagnosemetoder og protokoller. Endvidere bør de diagnosemetoder og protokoller, der er fastsat for kvæg, opdateres.
(14) I henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 999/2001 skal der anvendes en fuldgyldig statistisk oversigt til at bekræfte eller afkræfte konklusionerne af den risikoanalyse, der gennemføres som første trin i bestemmelsen af landes eller regioners BSE-status. De mindstekrav, som den statistiske oversigt skal opfylde, er fastsat i bilag XI, del B. Ifølge Den Videnskabelige Styringskomités vurdering er BSE-risikoen lavere i Østrig, Finland og Sverige, og de bør derfor og som følge af de uforholdsmæssigt store ressourcer, der anvendes, omfattes af en fravigelse, så de ikke behøver at overvåge selvdøde dyr i fjerntliggende områder med lille belægningsgrad
(15) Af hensyn til klarheden bør Kommissionens beslutning 98/272/EF om epidemiologisk overvågning for overførbare spongiforme encephalopatier(2), senest ændret ved beslutning 2001/8/EF(3), og Kommissionens beslutning 2000/764/EF af 29. november 2000 om BSE-test af kvæg(4), ændret ved beslutning 2001/8/EF, ophæves.
(16) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra Den Stående Veterinærkomité -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 999/2001 foretages følgende ændringer:
1) Bilag III affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning.
2) Bilag X, kapitel A, punkt 3, affattes som angivet i bilag II til nærværende forordning.
3) Bilag X, kapitel C, affattes som angivet i bilag III til nærværende forordning.
4) Bilag XI, del B, affattes som angivet i bilag IV til nærværende forordning.
Artikel 2
1. Beslutning 98/272/EF og 2000/764/EF ophæves.
2. Henvisninger til de ophævede beslutninger skal forstås som henvisninger til forordning (EF) nr. 999/2001. Navnlig skal henvisninger til bilag IV A til beslutning 98/272/EF forstås som henvisninger til bilag X, kapitel C, punkt 4, til forordning (EF) nr. 999/2001.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2001. Bestemmelserne i bilag III, kapitel A, afsnit II, til forordning (EF) nr. 999/2001, jf. bilag I til nærværende forordning, anvendes dog fra den 1. januar 2002.
Bestemmelserne i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, jf. bilag I til nærværende forordning, tages op til revision på grundlag af resultaterne af første seks måneders overvågning.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2001.
A Bizottság 1248/2001/EK rendelete
(2001. június 22.)
a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III., X. és XI. mellékletének az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi megfigyelése és vizsgálata tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 20. cikke (2) bekezdésére, valamint 23. cikkére,
mivel:
(1) A 999/2001/EK rendelet III. melléklete megállapítja a szarvasmarhafélékben, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) folyamatos ellenőrzésére vonatkozó, részletes szabályokat. E szabályok a 30 hónaposnál idősebb, táplálékláncba kerülő szarvasmarhafélék rendszeres, valamint a 30 hónaposnál idősebb, de a táplálékláncba be nem kerülő állatok szúrópróbaszerű ellenőrzését is magukban foglalják. Ezenkívül minden kényszervágásra vagy a 30 hónaposnál idősebb állatok leölésének programja (OTMS) során leölésre került, illetőleg a vágáskor betegség jeleit mutató szarvasmarhafélét meg kell vizsgálni. Azon juh- és kecskeféléket, amelyek a TSE-nek megfelelő klinikai tüneteket mutatnak, hatósági megfigyelés alatt kell tartani.
(2) Tekintettel arra, hogy a kényszervágásra került állatok rutinellenőrzése során két 28 hónapos szarvasmarhafélében is megállapították a BSE előfordulását, továbbá hogy rendelkezésre álljon egy jelzőrendszer, amely figyelmeztet a BSE fiatalabb állatokban történő megjelenésére, a korhatárt 24 hónapra kell csökkenteni egyes veszélyeztetett állományokhoz tartozó állatok esetében.
(3) A 2001 első harmadában folytatott ellenőrzések során - Görögország, Luxemburg, Ausztria, Finnország és Svédország kivételével - minden tagállamban megállapították a BSE előfordulását. Az egyes veszélyeztetett állományokba tartozó megvizsgált szarvasmarhafélék száma 248 volt Görögországban, 763 Luxemburgban, 3295 Ausztriában, 4527 Finnországban és 8254 Svédországban.
(4) A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) a BSE földrajzi elterjedéséből adódó kockázatról (GBR) szóló, 2000. július 6-i véleményében úgy határozott, hogy Luxemburg GBR szintje III-as (BSE csak kis számban kerül megállapításra), továbbá Ausztria, Finnország és Svédország GBR szintje II-es (a BSE előfordulása nem valószínű, de nem is kizárt). Görögország jogi és technikai bizonytalanságokra hivatkozva nem terjesztett elő értékelési iratot.
(5) Az Ausztriában, Finnországban és Svédországban lefolytatott ellenőrző vizsgálatok, valamint a Tudományos Operatív Bizottság értékelése alapján ezekben az országokban a BSE valószínűleg nem fordul elő, de megjelenését nem is lehet kizárni. Ha mégis előfordulna, a betegséget legnagyobb valószínűséggel azoknak a szarvasmarhaféléknek a vizsgálatakor állapítanák meg, amelyek gazdaságokban pusztulnak el vagy kényszervágásra kerülnek, továbbá amelyek vágáskor a betegség jeleit mutatják. Ezért e tagállamok számára engedélyezni kell, hogy csökkentsék a levágásra kerülő egészséges szarvasmarhafélék vizsgálatának számát.
(6) Azért, hogy további információk álljanak rendelkezésre a BSE Egyesült Királyságbeli előfordulásával kapcsolatban, az OTMS keretében végzett vizsgálatot ki kell terjeszteni a takarmányozási tilalom hatékony érvényesítése utáni egy éven belül született összes állatra. Az OTMS keretein belül levágott többi szarvasmarhafélét szúrópróbaszerűen kell megvizsgálni.
(7) A tagállamok számára ezen kívül lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon - feltéve hogy nem okoznak ezzel fennakadást a kereskedelemben - egyéb szarvasmarhaféléket is megvizsgáljanak, különösen abban az esetben, ha az állatok a betegség szempontjából nagyobb veszélynek vannak kitéve.
(8) Pontosan meg kell határozni a szarvasmarhafélék vizsgálatát követő eljárásokat, valamint olyan intézkedéseket is be kell vezetni, amelyek megakadályozzák, hogy a fertőzött állatok vágott testeivel szennyeződött vágott testek ne kerüljenek be a táplálékláncba.
(9) Egy szúrópróbaszerűen végzett, vágás utáni gyorstesztet kell bevezetni a juh- és kecskefélék esetében a surlókór hatékonyabb észlelése céljából. A járványhelyzet még tökéletesebb áttekinthetősége érdekében két különböző célcsoportban kell szúrópróbaszerűen mintát venni: a gazdaságokban elhullott és a vágásra került állatok körében.
(10) Az országos szinten csak kis számú juh- és kecskeféle állománnyal rendelkező tagállamokban nehéz mindkét célcsoportban statisztikailag megfelelő nagyságú mintát begyűjteni. Ezért e tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy kisebb mintanagyságot alkalmazzanak, de olyan állatokat kell célzottan vizsgálniuk, amelyeknél a pozitív esetek előfordulása a leginkább valószínű.
(11) Tekintettel a genetikai ellenálló képesség szerepére a klinikai tünetekben megnyilvánuló surlókór kifejlődésében, valamint arra, hogy tenyésztési programokat is igénybe lehet venni a surlókór megelőzésében, a betegséggel szembeni védekezésben és annak felszámolásában valamennyi surlókóros megbetegedés esetén meg kell határozni az állat genotípusát, továbbá törzstipizálást kell végezni, ha rezisztens genotípusú állatok között lép fel a betegség.
(12) A nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét frissíteni kell.
(13) A juh- és kecskefélékre irányuló ellenőrző programok esetében a gyorstesztek bevezetését követően meg kell határozni a megfelelő vizsgálati módszereket és eljárásokat. Ezenkívül a szarvasmarhafélék számára előírt vizsgálati módszereket és eljárásokat is frissíteni kell.
(14) A 999/2001/EK rendelet 22. cikkével összhangban egy bizonyító erejű statisztikai adatfelvételt kell igénybe venni azon következtetések megerősítésére vagy megdöntésére, amelyeket egy ország vagy régió BSE-státusának meghatározására az első lépésként végzett kockázatelemzés nyomán kaptak. A statisztikai adatfelvétellel szembeni minimális követelményeket a XI. melléklet B. része határozza meg. Tekintettel Ausztria, Finnország és Svédország BSE-veszélyeztetettségének - a Tudományos Operatív Bizottság értékelése szerinti - alacsony szintjére és az aránytalanul felhasznált erőforrásokra, ezen tagállamok részére felmentést kell adni az elzárt, alacsony állatsűrűséggel rendelkező területeken lévő gazdaságokban elpusztult állatok vizsgálata alól.
(15) Az érthetőség érdekében a legutóbb a 2001/8/EK határozattal [2] módosított, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak járványügyi megfigyeléséről szóló 98/272/EK bizottsági határozatot [3], valamint a 2001/8/EK határozattal módosított, a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalom szempontjából történő vizsgálatáról, valamint a fertőző szivacsos agyvelő bántalmak járványügyi megfigyeléséről szóló 98/272/EK határozat módosításáról szóló 2000/764/EK bizottsági határozatot [4] hatályon kívül kell helyezni.
(16) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. A III. mellékletben található szöveg helyébe az e rendelet I. mellékletében található szöveg lép.
2. A X. melléklet A. fejezetének 3. pontjában található szöveg helyébe az e rendelet II. mellékletében található szöveg lép.
3. A X. melléklet C. fejezetében található szöveg helyébe az e rendelet III. fejezetében található szöveg lép.
4. A XI. melléklet B. fejezetében található szöveg helyébe az e rendelet IV. fejezetében található szöveg lép.
2. cikk
(1) A 98/272/EK és a 2000/764/EK határozat hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett határozatokra történő hivatkozásokat a 999/2001/EK rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni. Különösen a 98/272/EK határozat IV.A. mellékletére történő hivatkozást a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjára történő hivatkozásként kell értelmezni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2001. július 1-jétől kell alkalmazni. A 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezet II.. szakaszának rendelkezéseit azonban - amint azt e rendelet I. melléklete meghatározza - 2002. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezetének rendelkezéseit - amint azt e rendelet I. melléklete meghatározza - az ellenőrzés első hat hónapjában felül kell vizsgálni az elért eredmények ismeretében.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2001. június 22-én.