KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1559/2006
af 18. oktober 2006
om mimimumskvalitetskravene for Williams- og Rochapærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft i forbindelse med produktionsstøtteordningen
(kodificeret udgave)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager (1), særlig artikel 6, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2319/89 af 28. juli 1989 om mimimumskvalitetskravene for Williams- og Rochapærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft i forbindelse med produktionsstøtteordningen (2) er blevet ændret væsentligt (3). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.
(2)
Ved artikel 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 2201/96 er der indført en ordning med producentstøtte for visse produkter, der er nævnt i forordningens bilag I.
(3)
Formålet med minimumskvalitetskravene er at undgå, at der produceres produkter, der ikke er efterspørsel efter, eller som kunne medføre markedsforstyrrelser. Kravene skal baseres på traditionelle, sunde produktionsmetoder.
(4)
De i denne forordning fastsatte kvalitetskrav udgør supplerende foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2003 af 29. august 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår støtteordningen for forarbejdede frugter og grøntsager (4).
(5)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Denne forordning fastsætter de minimumskvalitetskrav, som Williams- og Rochapærer konserveret i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft, i det følgende benævnt »pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft«, jf. artikel 2, nr. 2), i forordning (EF) nr. 1535/2003.
Artikel 2
Ved fremstilling af pærer i sukkerlage og/eller i naturlig frugtsaft må der kun anvendes Williamspærer og Rochapærer af arten Pyrus communis L. Råvaren skal være frisk, sund, ren og egnet til forarbejdning.
Råvaren kan køles, inden den anvendes til fremstilling af pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft.
Artikel 3
1. Pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft skal forarbejdes til en af de i stk. 2 omhandlede præsentationsformer.
2. Med henblik på denne forordning defineres præsentationsformerne således:
a)
ved »hele pærer« forstås frugten med kernehus, med eller uden stilk
b)
ved »halve pærer« forstås frugten uden kernehus skåret i to tilnærmelsesvis lige store dele
c)
ved »kvarte pærer« forstås frugten uden kernehus skåret i fire tilnærmelsesvis lige store dele
d)
ved »skiver« forstås frugten uden kernehus skåret i mere end fire kileformede dele
e)
ved »terninger« forstås frugten uden kernehus skåret i kubuslignende dele.
3. En beholder med pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft må kun indeholde pærer i samme præsentationsform, og frugten eller frugtstykkerne skal være af i det væsentlige ensartet størrelse. Der må ikke være andre frugttyper i beholderen.
4. Farven på pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft skal være karakteristisk for sorten Williams eller Rocha. Lettere rødlig misfarvning betragtes ikke som fejl. Pærer, der indeholder særlige ingredienser, anses for at have den karakteristiske farve, såfremt der ikke optræder misfarvning, der er usædvanlig i forbindelse med den pågældende anvendte ingrediens.
5. Pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft må ikke indeholde fremmedlegemer af ikke-vegetabilsk oprindelse og skal være fri for fremmed smag eller lugt. Frugten skal være kødfuld og kan være af varierende blødhed, men må hverken være for blød eller for hård.
6. Pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft skal være praktisk taget fri for:
a)
fremmedlegemer af vegetabilsk oprindelse
b)
skræl
c)
beskadigede enheder.
Hele, halve og kvarte pærer skal også være praktisk taget fri for mekanisk beskadigede enheder.
Artikel 4
1. Frugt eller frugtstykker betragtes som i det væsentlige ensartede af størrelse, når den største enhed i en beholder ikke vejer mere end dobbelt så meget som den mindste.
Indeholder en beholder under 20 enheder, kan én enhed lades ude af betragtning. Itubrudte enheder tages ikke i betragtning ved bestemmelsen af den største og mindste enhed.
2. Pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft anses for at være i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, når følgende toleranceværdier ikke overskrides:
Præsentation
Hele, halve og kvarte pærer
Andre
Beskadigede enheder
15 % efter antal
1,5 kg
Mekanisk beskadigede enheder
10 % efter antal
ikke relevant
Skræl
100 cm2 samlet område
100 cm2 samlet område
Fremmedlegemer af vegetabilsk oprindelse:
-
kernehusmateriale
10 enheder
10 enheder
-
løse pærekerner
80 stk.
80 stk.
-
andet materiale, herunder løst kernehusmateriale
60 stk.
60 stk.
Toleranceværdierne gælder pr. 10 kg drænet nettovægt, bortset fra dem, der er fastsat som procent efter antal.
Kernehuse betragtes ikke som en fejl ved hele pærer.
3. I stk. 2 forstås ved:
a)
»beskadigede enheder«: frugt med misfarvning på overfladen eller med pletter, som tydeligt adskiller sig fra den generelle farve, og som eventuelt trænger ind i frugtkødet, især stødpletter, skurv og mørk misfarvning
b)
»mekanisk beskadigede enheder«: enheder, der er blevet delt i flere dele; svarer de enkelte dele tilsammen til størrelsen af en komplet enhed, betragtes de som en enhed; endvidere enheder, hvor istandgørelsen har været overdreven og har medført alvorlige snit i overfladen, der forringer udseendet i væsentlig grad
c)
»skræl«: skræl, der sidder fast på pærekødet, og skræl, der findes løst i beholderen
d)
»fremmedlegemer af vegetabilsk oprindelse«: vegetabilsk materiale, som ikke stammer fra selve frugten, eller som har været en del af den friske frugt, men som burde have været fjernet under forarbejdningen, især kernehusmateriale, pærekerner, stilke og blade samt dele heraf. Skræl medregnes dog ikke
e)
»kernehusmateriale«: kernehuset eller dele heraf, siddende fast på frugtkødet eller ej, med eller uden kerner. Stykker af kernehuset betragtes som svarende til en enhed, såfremt de tilsammen har omtrent samme størrelse som et halvt kernehus
f)
»løse pærekerner«: kerner, som ikke sidder fast på kernehusmaterialet, men findes løst i beholderen.
Artikel 5
1. Pærer og sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft i en beholder skal fylde mindst 90 % af beholderens rumfang.
2. Den drænede nettovægt af frugten i en beholder skal i gennemsnit mindst udgøre nedenstående procentdele af den mængde vand, beholderen kan rumme, udtrykt i gram:
Præsentationsform
Beholdere med et nominelt rumfang på
425 ml eller derover
under 425 ml
Hele
50
46
Halve
54
46
Kvarte
56
46
Skiver
56
46
Terninger
56
50
3. Emballeres pærer i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft i glasbeholdere, nedsættes rumfanget med 20 ml inden beregning af de i stk. 1 og 2 omhandlede procentdele.
4. Hver beholder skal mærkes med en reference, der angiver fremstillingsdato og -år samt forarbejdningsvirksomhed. Mærkningen, der kan have form af en kode, skal være godkendt af myndighederne i den medlemsstat, hvor fremstillingen finder sted.
Disse myndigheder kan fastsætte supplerende bestemmelser vedrørende selve mærkningen.
Artikel 6
Forarbejdningsvirksomheden skal dagligt med jævne mellemrum under forarbejdningen kontrollere, at pærerne i sukkerlage og/eller naturlig frugtsaft opfylder betingelserne for, at der kan ydes støtte. Resultatet af kontrollen registreres.
Artikel 7
Forordning (EØF) nr. 2319/89 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag II.
Artikel 8
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2006.
A BIZOTTSÁG 1559/2006/EK RENDELETE
(2006. október 18.)
a termelési támogatási rendszer keretében a szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére vonatkozó minőségi minimumkövetelmények megállapításáról
(kodifikált változat)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A termelési támogatási rendszer keretében a szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére vonatkozó minőségi minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1989. július 28-i 2319/89/EGK bizottsági rendeletet (2) jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A 2201/96/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése létrehozta az I. mellékletben felsorolt bizonyos termékek termelési támogatási rendszerét.
(3)
A felállítandó minőségi minimumkövetelmények célja az, hogy megakadályozzák az olyan termékek előállítását, amelyekre nincs kereslet, illetve amelyek a piac torzulását eredményezhetik; mivel e követelményeknek a hagyományos és tisztességes gyártási módszereken kell alapulniuk.
(4)
Az e rendeletben megállapított minőségi követelmények a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (4) rendelkezéseinek további végrehajtási szabályait képezik.
(5)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet megállapítja az 1535/2003/EK rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott, szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított vilmoskörtére és Rocha körtére (a továbbiakban: szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított körte) vonatkozó minőségi minimumkövetelményeket.
2. cikk
A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte előállításához csak a Pyrus communis L. fajba tartozó vilmos- és Rocha fajtájú körte használható fel. Az alapanyagnak frissnek, egészségesnek, tisztának és feldolgozásra alkalmasnak kell lennie.
Az alapanyagot a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte előállításához történő felhasználása előtt hűtőtárolóban lehet tartani.
3. cikk
(1) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körtét a (2) bekezdésben meghatározott valamely módon kell előállítani.
(2) E rendelet alkalmazásában a módok meghatározása a következő:
a)
az „egész gyümölcs” az egész gyümölcs, magházzal együtt és kocsánnyal vagy anélkül;
b)
a „felek” a két, megközelítőleg egyenlő részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
c)
a „negyedek” a négy, megközelítőleg egyenlő részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
d)
a „szeletek” a négynél több, ék alakú részre vágott, magház nélküli gyümölcs;
e)
a „kocka” a kockához hasonló részekre vágott, magház nélküli gyümölcs.
(3) Minden egyes, szirupban és/vagy természetes gyümölcslében tartósított körtét tartalmazó tárolóedény csak egy típust tartalmazhat, a benne levő gyümölcsöknek vagy gyümölcsdaraboknak pedig gyakorlatilag egyforma méretűeknek kell lenniük. A tárolóedényben semmilyen más típusú gyümölcs nem lehet.
(4) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte színének a vilmos vagy a Rocha fajtára jellemzőnek kell lennie. Enyhe rózsaszín elszíneződés nem tekinthető hibának. A különleges összetevőket tartalmazó szirupban tartósított körte akkor tekinthető jellemző színűnek, ha a felhasznált összetevők okozta színen túlmenően nincs rendellenes elszíneződés.
(5) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte nem tartalmazhat nem növényi eredetű idegen anyagot, illetve idegen íz- és illatanyagot. A gyümölcsnek húsosnak kell lennie, puhasága változó lehet, de sem túlságosan puha, sem túlságosan kemény nem lehet.
(6) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte gyakorlatilag nem tartalmazhat:
a)
növényi eredetű idegen anyagot;
b)
héjat;
c)
hibás darabokat.
Az egész gyümölcsök, a felek és a negyedek ezenkívül gyakorlatilag nem tartalmazhatnak mechanikailag roncsolt részeket.
4. cikk
(1) A gyümölcs vagy annak darabjai akkor tekinthetők gyakorlatilag azonos méretűeknek, ha egy tárolóedényben a legnagyobb darab tömege nem nagyobb a legkisebb darab tömegének a kétszeresénél.
Ha egy tárolóedényben 20 darabnál kevesebb van, akkor közülük egyet figyelmen kívül lehet hagyni. A legnagyobb és a legkisebb darab meghatározásánál a törött részeket nem kell figyelembe venni.
(2) A szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte akkor tesz eleget a 3. cikk (6) bekezdése rendelkezéseinek, ha a következő tűréshatárokat nem lépi túl:
Típus
Egész, felek és negyedek
Egyéb
Hibás darabok
15 % darab
1,5 kilogramm
Mechanikailag roncsolt darabok
10 % darab
nem alkalmazható
Héj
100 cm2 összes felület
100 cm2 összes felület
Növényi eredetű idegen anyag:
-
Magházrészek
10 darab
10 darab
-
Különálló magok
80 darab
80 darab
-
Egyéb anyagok, beleértve a különálló magházrészeket is
60 darab
60 darab
A darabok százalékában megadottakon kívül a megengedett tűréshatárok 10 kilogramm lecsepegtetett nettó tömegre vonatkoznak.
Az egész, magházas típusban a magház nem minősül hibának.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában:
a)
„hibás darabok” azok a gyümölcsök, amelyek felületén elszíneződés vagy az általános színtől nyilvánvalóan eltérő és esetleg a húsba is behatoló folt található, különösen a zúzódások, a varasodás és a sötét elszíneződés;
b)
„mechanikailag roncsolt darabok” azok a darabok, amelyek különálló darabokra vannak szétválasztva; amennyiben e részek méretben együttesen megegyeznek egy teljes méretű darabbal, egy darabnak minősülnek; valamint azok a részek, amelyek az erőteljes darabolás miatt a külső megjelenést kedvezőtlenül befolyásoló barázdákat tartalmaznak;
c)
„héj” a gyümölcshúshoz tapadó héj és a tárolóedényben szabadon található héj is;
d)
„növényi eredetű idegen anyag” a nem magához a gyümölcshöz tartozó növényi anyagok, illetve azok az anyagok, amelyek a friss gyümölcshöz tapadtak, de a feldolgozás során el kellett volna távolítani őket, különösen a magházrészek, a magok, a kocsányok, a levelek és azok részei. A héj azonban nem tartozik ide;
e)
„magházrészek” a magház hártyája vagy annak részei, amelyek maggal vagy mag nélkül, vagy a gyümölcshöz kapcsolódnak vagy nem. A magházrészek akkor tekinthetők egy darabnak, ha összesen körülbelül egy fél magházat tesznek ki;
f)
„különálló magok” azok a magok, amelyek nem a magházrészekhez kapcsolódnak, hanem a tárolóedényben szabadon találhatók.
5. cikk
(1) A körtének és a szirupnak és/vagy a természetes gyümölcslének a tárolóedény térfogatának legalább 90 %-át kell kitöltenie.
(2) A gyümölcs grammban kifejezett lecsepegtetett tiszta tömegének átlagosan a tárolóedény térfogatának a következő százalékos értékeivel kell egyenlőnek lennie:
Típus
A tárolóedény névleges térfogata
≥ 425 ml
425 ml
Egész
50
46
Felek
54
46
Negyedek
56
46
Szeletek
56
46
Kocka
56
50
(3) Ha a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körtét üveg tárolóedényekbe töltik, az (1) és (2) bekezdésben szereplő százalékos értékek kiszámítása előtt a térfogatot 20 ml-rel csökkenteni kell.
(4) Minden tárolóedényen fel kell tüntetni az előállítás időpontját és évét, valamint a gyártót. A jelölést - amely kódolt is lehet - annak a tagállamnak az illetékes hatóságai hagyják jóvá, amelyben az előállítás történik.
Ezek a hatóságok a jelölésre vonatkozóan további rendelkezéseket is hozhatnak.
6. cikk
A gyártó naponta és az előállítási folyamat során rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy a szirupban és/vagy a természetes gyümölcslében tartósított körte megfelel-e a támogatás igénybevételére jogosító követelményeknek. Az ellenőrzés eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
7. cikk
A 2319/89/EGK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a rendeletre vonatkoznának, és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.
8. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. október 18-án.