RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 348/2000
af 14. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Ved forordning (EF) nr. 1802/1999(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2) Efter at der var indført en midlertidig antidumpingtold, fik de interesserede parter, der anmodede derom, lejlighed til at blive hørt mundtligt. Parterne blev underrettet om de væsentligste faktorer og betragtninger, der dannede grundlag for beslutningen om at henstille, at der blev indført en endelig antidumpingtold og foretaget endelig opkrævning af de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told, med en sats svarende til den endelige told. Desuden fik de en frist til at fremsætte deres bemærkninger til disse oplysninger.
(3) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, og de endelige undersøgelsesresultater blev i fornødent omfang ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(4) Der mindes om, at den pågældende vare i betragtning 7 i forordningen om midlertidig told er defineret som sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede, og andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, i det følgende benævnt "sømløse rør".
(5) Det er atter blevet hævdet, at sømløse rør bør opdeles på to separate berørte varer, nemlig handelsstålrør og stålledningsrør til brug i olie- og gassektoren, og at enhver skade, der påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet, bør analyseres separat for hver vare.
(6) Begrundelsen for at kræve denne sondring er, at handelsrør og ledningsrør ikke kan erstatte hinanden, fordi der stilles særlige krav til rør til brug i olie- og gassektoren. Desuden er det blevet hævdet, at de højere produktionsomkostninger for ledningsrør forhindrer salg deraf med henblik på brug uden for olie- og gassektoren. Fremdeles er det blevet hævdet, at handelsrør benyttes i bygge- og infrastruktursektoren, medens ledningsrør benyttes i olie- og gasindustrierne, og at de to varer sælges via forskellige afsætningskanaler, idet ledningsrørene i højere grad sælges direkte til endelige brugere end til forhandlere.
(7) Det blev fundet godtgjort, at alle sømløse rør har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Skønt der findes en bred vifte af forskellige typer med hensyn til ydre tværsnit, vægtykkelse, stålsort og tekniske specifikationer, er der ikke konstateret nogen klar skillelinje mellem dem.
(8) Desuden viste undersøgelsen, at alle typer sømløse rør blev solgt til både forhandlere og endelige brugere. Det var derfor ikke muligt at sondre klart mellem afsætningskanalerne, hvilket heller ikke i sig selv er af nogen relevans.
(9) Endelig blev det fundet godtgjort, at alle sømløse rør i alt væsentligt har samme anvendelse. Selv om de anvendes i mange forskellige sektorer såsom bygge-, automobil- og olieindustrierne, kraftværker, dampkedler, aeromekanik, hydraulik og bygge- og anlægsvirksomhed, og selv om det accepteres, at ikke alle brugere kan bruge alle typer sømløse rør, anses de alle for at have samme grundlæggende anvendelse.
(10) Selv om visse typer sømløse rør utvetydigt er beregnet til en særlig anvendelse (f.eks. olieledninger), kan sådanne ledninger også anvendes på mindre specifikke anvendelsesområder. Det blev desuden fundet godtgjort, at handelsrør også har mange anvendelsesmuligheder. Disse forhold viser tilsammen, at der er udtalt konkurrence mellem alle varetyper, og at disse kan erstatte hinanden.
(11) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at alle sømløse rør, dvs. både handelsrør og ledningsrør, er en og samme vare, bekræftes således i sin helhed.
2. Samme vare
(12) Der mindes om, at Kommissionen i betragtning 11 og 12 i forordningen om midlertidig told fandt det godtgjort, at de sømløse rør, der blev importeret fra de berørte lande, de sømløse rør, der blev fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og de sømløse rør, der blev solgt på det kroatiske hjemmemarked, havde samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i alt væsentligt havde samme anvendelse.
(13) Det er blevet hævdet, at sømløse rør fremstillet i Fællesskabet er forskellige fra sømløse rør importeret fra Ukraine, fordi de sidstnævnte fremstilles efter andre standarder end dem, erhvervsgrenen i Fællesskabet benytter, og at de særlige prøvningskrav, der stilles til sømløse rør fremstillet i Fællesskabet, indebærer, at produktionsprocesserne er forskellige.
(14) Undersøgelsen viste, at der gælder de samme eller lignende nationale og internationale standarder for erhvervsgrenen i Fællesskabet og de ukrainske eksportører. Det fremgår af oplysninger fra de ukrainske eksportører, at sømløse rør eksporteret til Fællesskabet er i overensstemmelse med industrielle standarder som f.eks. DIN, API og ASTM, ligesom det er tilfældet for sømløse rør fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, uanset om der er tale om handelsrør eller ledningsrør.
(15) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at sømløse rør importeret fra de berørte lande, sømløse rør fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og sømløse rør solgt på det kroatiske hjemmemarked er samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"), bekræftes således i sin helhed.
D. DUMPING
1. Kroatien
(16) Siden de midlertidige foranstaltninger blev truffet, er der ikke fremført nogen argumenter vedrørende beregningen af den normale værdi, fastlæggelsen af eksportprisen, sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen eller fastlæggelsen af dumpingmargenen. Undersøgelsesresultaterne i betragtning 13 til 19 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Dumpingmargenen og restmargenen forbliver derfor på samme niveau, dvs. 40,8 %.
2. Ukraine
a) Normal værdi
(17) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, gjorde en importør indsigelse mod, at Kroatien var valgt som egnet tredjeland med markedsøkonomi ved beregningen af den normale værdi for Ukraine. Den pågældende importør hævdede, at omkostningerne ved energi og rå- og hjælpestoffer var meget højere i Kroatien end i Ukraine, at det kroatiske hjemmemarked var kendetegnet af monopol eller i hvert fald domineret af landets eneste producent, og at den fremlagte dokumentation for den kroatiske hjemmemarkedsafsætnings repræsentativitet var utilstrækkelig.
(18) Dertil skal siges, at argumentet om de højere omkostninger i Kroatien ikke er relevant, fordi Ukraine er et land uden markedsøkonomi, og enhver sammenligning derfor efter sagens natur er upålidelig. Det relevante i denne sammenhæng er, om de ukrainske producenter havde nogen absolutte eller komparative fordele i forhold til Kroatien, som for eksempel en mere effektiv energiudnyttelse. Dette var imidlertid ikke tilfældet. Desuden var valget af Kroatien ikke urimeligt, fordi et af alternativerne, nemlig Brasilien, var opgivet med den begrundelse, at priserne på det brasilianske marked var alt for høje som følge af en producents dominerende stilling. Kroatien var imidlertid både importør og eksportør af den pågældende vare, således at der forelå et konkurrenceelement på dets hjemmemarked. Desuden var salget på hjemmemarkedet repræsentativt og udgjorde mere end 5 % af Ukraines samlede eksport til Fællesskabet opgjort på grundlag af mængde. Endelig skal det nævnes, at selv om Kommissionen gjorde alt, hvad der stod i dens magt, for at undersøge andre alternativer til Brasilien såsom Amerikas Forenede Stater og Den Tjekkiske Republik, blev der ikke udvist nogen samarbejdsvilje fra nogen af landenes side.
(19) Da der ikke er fremført andre argumenter vedrørende metoden eller beregningen af den normale værdi, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 20 til 26 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(20) En eksporterende producent gjorde indsigelse mod, at Kommissionen ved fastlæggelsen af eksportprisen ikke havde taget hensyn til dens salg til en forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet med den begrundelse, at de fremlagte oplysninger blev anset for upålidelige. Da der ikke blev afgivet nye oplysninger til afkræftelse heraf, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
(21) De eksporterende producenter fremsatte på ny krav om en korrektion for forskelle i fysiske karakteristika som følge af de lavere standarder, som den ukrainske rørindustri anvendte i forhold til erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette krav blev på det midlertidige stadium afvist, fordi det var utilstrækkeligt dokumenteret. De eksporterende producenter fremlagde imidlertid heller ikke denne gang nogen fyldestgørende dokumentation for deres påstande, og da der ikke forelå nye oplysninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 29 til 31 i forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(22) Det midlertidige undersøgelsesresultat vedrørende dumpingmargenen for Ukraine (123,7 %) bekræftes derfor.
E. SKADE
1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(23) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 34 til 38 i forordningen om midlertidig told vedrørende definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
2. Importen til Fællesskabet fra de pågældende lande
a) Kumulation
(24) Den kroatiske eksporterende producent har hævdet, at importen fra Kroatien ikke skulle vurderes kumulativt med importen med oprindelse i Ukraine. Det blev i den forbindelse hævdet, at importen fra Kroatien i undersøgelsesperioden mængdemæssigt var væsentlig lavere end importen fra Ukraine, medens priserne i forbindelse med denne import var højere. Desuden blev det hævdet, at den kroatiske eksport havde fulgt de priser, som importen fra Ukraine til fællesskabsmarkedet havde bestemt.
(25) Det blev fundet godtgjort, at dumpingmargenerne var betydelige for begge lande. Importmængden voksede for begge landes vedkommende i den af undersøgelsen omfattede periode og nåede op på et meget højt niveau, der for begge landes vedkommende blev anset for at ligge noget over de minimis-niveauet. Hvad angår priserne i forbindelse med importen, blev det fundet godtgjort, at priserne på sømløse rør fra begge lande i undersøgelsesperioden betegnede et føleligt underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. Desuden sælges sømløse rør fra begge lande via de samme afsætningskanaler og på nogenlunde samme salgsbetingelser, således at de konkurrerer indbyrdes og med de rør, der sælges af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(26) De midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende det hensigtsmæssige i at vurdere importen fra Kroatien og Ukraine kumulativt bekræftes derfor.
b) Dumpingimportens priser
(27) Prisunderbudsmargenerne for Kroatien og Ukraine blev beregnet på ny på baggrund af de interesserede parters tilkendegivelser vedrørende priserne på visse varekategorier og gruppe opdelingen af sømløse rør med henblik på prissammenligningen.
(28) For Kroatiens vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 14,4 %.
(29) For Ukraines vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 24 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(30) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, fandt Kommissionen ved afgørelse af 8. december 1999 det godtgjort, at nogle fællesskabsproducenter, der var en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, havde overtrådt EF-traktatens artikel 81 ved at benytte sig af konkurrencebegrænsende forretningsmetoder. Der blev draget den konklusion, at Dalmine, Mannesmannröhren-Werke og Vallourec fra 1990 til 1995 var parter i en aftale, som sikrede en vis beskyttelse af deres hjemmemarkeder for visse søm løse rør, navnlig OCTG-rør og visse rørledninger.
(31) Afgørelsen blev taget op til ny vurdering med henblik på at fastslå, om den konstaterede skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives dumpingimporten, eller om den var forårsaget af visse fællesskabsproducenters egen opførsel.
(32) Det skal bemærkes, at den periode, som resultaterne af denne undersøgelse blev baseret på (1. januar 1997 til 31. oktober 1998), ligger uden for den periode, i hvilken de konkurrencebegrænsende forretningsmetoder blev konstateret. Da disse forretningsmetoder blev benyttet i en periode, som lå tidligere end den periode, der er genstand for denne procedure, og da væksten i den mængdemæssige import fra Kroatien og Ukraine til dumpingpris tidsmæssigt faldt sammen med en forringelse af EF-erhvervsgrenens situation, kan det ikke konkluderes, at visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende forretningsmetoder bidrog til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, i en udstrækning, som bryder årsagssammenhængen i henhold til artikel 3, stk. 6, i grundforordningen mellem den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, og den pågældende import.
b) Argumenter fremført af interesserede parter vedrørende de midlertidige undersøgelsesresultater
(33) De ukrainske eksporterende producenter har hævdet, at der ikke er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen, fordi indikatorerne for produktivitet og kapacitetsudnyttelse forbedredes i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden, og fordi markedsandelen holdt sig på et konstant niveau. Desuden betvivlede de de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne påstand blev støttet af visse artikler i pressen om forbedrede finansielle resultater for Fællesskabets producenter af sømløse rør.
(34) Det skal bemærkes, at der i henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen ikke er nogen af de faktorer, der er nævnt i denne bestemmelse, som kan give et afgørende svar på, om der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen.
(35) Med hensyn til forbedringen af EF-erhvervsgrenens situation fra 1997 til undersøgelsesperioden, navnlig hvad angår produktivitet og kapacitetsudnyttelse, skal denne ses på baggrund af de antidumpingforanstaltninger, der i 1997 blev truffet over for importen af sømløse rør fra Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik ved forordning (EF) nr. 2320/97(3). Hensigten med disse antidumpingforanstaltninger var netop at fjerne den skade, som var konstateret for EF-erhvervsgrenen.
(36) Desuden skal det bemærkes, at den rentabilitet, som erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede fra 1997 til undersøgelsesperioden, holdt sig på et lavere niveau end det, som erhvervsgrenen kunne forvente under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. Hvad angår rentabilitetstallenes pålidelighed, skal det bemærkes, at de svarer til de oplysninger, som erhvervsgrenen i Fællesskabet afgav som led i undersøgelsen, og som blev efterprøvet på stedet. Om de rentabilitetstal, som de ukrainske eksporterende producenter har fremlagt, skal det bemærkes, at de medtager varer, der ikke er omfattet af undersøgelsen og vedrører en anden periode end den, der er genstand for denne undersøgelse. Med hensyn til markedsandel blev det fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke magtede at genvinde den tidligere tabte markedsandel. Erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne således ikke fuldt ud nyde godt af den tidligere gennemførelse af endelige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik.
(37) På baggrund af det ovenstående bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(38) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 68 til 73 i forordningen om midlertidig told.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(39) På baggrund af Kommissionens undersøgelsesresultater, som er beskrevet i betragtning 30, er det blevet undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencesituationen på dette marked. I lyset af den kendsgerning at unfair konkurrenceadfærd var blevet konstateret i en periode forud for den periode, som er blevet anvendt i nærværende undersøgelse, er der ingen grund til at konkludere, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger i nærværende undersøgelse vil få betydning for konkurrencen på dette marked i fremtiden.
(40) Da der ikke foreligger nye oplysninger om Fællesskabets interesser, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 74 til 83 i forordningen om midlertidig told.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(41) Den metode til beregning af skadesmargenen, der er beskrevet i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(42) Skadesmargenerne er efter revision for at tage hensyn til bemærkninger fremsat af interesserede parter efter offentliggørelsen af de midlertidige undersøgelsesresultater, som beskrevet i betragtning 27, opgjort til følgende:
TABELPOSITION
2. De endelige foranstaltningers form og niveau
(43) De konklusioner, der er draget ovenfor vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, gør det hensigtsmæssigt at træffe endelige foranstaltninger. Som følge af varetypernes uensartethed bør antidumpingtolden have form af værditold.
(44) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen baseres toldens størrelse for alle eksporterende producenters vedkommende på skaden eller dumpingmargenen, alt efter hvilket beløb der er lavest. Tolden er følgende udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse:
TABELPOSITION
(45) Efter at der var truffet midlertidige antidumpingforanstaltninger, afgav den eksporterende producent i Kroatien og de eksporterende producenter i Ukraine i samarbejde med de ukrainske myndigheder pristilsagn af samme type som dem, Kommissionen i 1997 godtog fra andre producenter i Central- og Østeuropa under forordning (EF) nr. 2320/97. Skaden udlignes ved hjælp af følgende to faktorer: først et pristilsagn, som dækker importen op til en aftalt mængdemæssig tærskel, og dernæst en værditold, som pålægges import, der overstiger denne tærskel.
(46) For at sikre, at den importmængde, der undtages fra værditolden, ikke overstiger den mængde, der er fastsat i pristilsagnet, gøres undtagelsen fra antidumpingtolden betinget af, at der forelægges medlemsstaternes toldmyndigheder et gyldigt produktionscertifikat med tydelig angivelse af producenten, en nøjagtig varebeskrivelse og en erklæring undertegnet af producenten.
(47) For at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge overholdelsen af tilsagnene har producenterne også accepteret regelmæssigt at afgive detaljerede oplysninger til Kommissionen om deres salg med henblik på eksport til Fællesskabet og at opbevare genparter af produktionscertifikaterne med henblik på efterfølgende kontrol.
(48) For Ukraines vedkommende er det tilsagn, der er afgivet af de ukrainske eksporterende producenter, et fælles tilsagn, som afspejler Ukraines status som land uden markedsøkonomi, og det underbygges med tilsagn fra de ukrainske myndigheders side om passende overvågning, navnlig hvad angår den mængde, der er undtaget fra antidumpingtold.
(49) Pristilsagnene op til en vis mængdemæssig tærskel og værditolden for resten af importen anses derfor for at være et hensigtsmæssigt middel til at udligne den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvis et tilsagn misligholdes, eller hvis der er mistanke derom, indfører Kommissionen omgående midlertidig eller endelig told i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
(50) Kommissionen har godtaget disse tilsagn.
I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(51) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der er fastlagt for de eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, til den endeligt fastsatte toldsats -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af følgende varer med oprindelse i Kroatien og Ukraine:
- sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30 )
- sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede (henhørende under KN-kode 7304 31 99 )
- andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93 ).
2. Tolden fastsættes til følgende procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ved import af den i stk. 1 beskrevne vare:
TABELPOSITION
3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 2
1. Importen undtages fra den i artikel 1 fastsatte antidumpingtold, forudsat at varerne er fremstillet og solgt med henblik på eksport til Fællesskabet af de virksomheder, som er nævnt i stk. 4, og som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og forudsat at de i stk. 2 og 3 fastsatte betingelser er opfyldt.
2. Når angivelsen om overgang til fri omsætning fremlægges, gøres det til en betingelse for fritagelse for told, at der forelægges de kompetente medlemsstaters toldvæsener et gyldigt originalt produktionscertifikat udstedt af en af de i stk. 4 nævnte virksomheder. Produktionscertifikatet skal være i overensstemmelse med de krav, der stilles til sådanne certifikater i det af Kommissionen godtagne tilsagn, og dettes hovedelementer er omhandlet i bilaget.
3. Det i stk. 2 omhandlede produktionscertifikat skal fremlægges inden for tre måneder efter udstedelsesdatoen. De mængder, der frembydes for medlemsstaternes toldvæsener med henblik på import fritaget for antidumpingtold til Fællesskabet, må ikke overstige de mængder, der er fastsat i certifikatet. Hvis de mængder, der er fastsat i certifikatet, overskrides, skal de overskydende mængder underkastes told og angives under den relevante Taric-tillægskode i artikel 1, stk. 2.
4. Import ledsaget af et produktionscertifikat skal angives under følgende Taric-tillægskoder:
TABELPOSITION
Artikel 3
Medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 skal for hver overgang til fri omsætning indeholde oplysninger om importåret og -måneden, KN- og Taric-koden, Taric-tillægskoden, foranstaltningens art, oprindelseslandet, mængden, værdien, antidumpingtolden, importmedlemsstaten og om fornødent produktionscertifikatets serienummer.
Artikel 4
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1802/1999 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told, der indføres. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000.
A Tanács 348/2000/EK rendelete
(2000. február 14.)
a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatal elleni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 9. cikke (4) és 10. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1) Az 1802/1999/EK rendelettel [2] (a továbbiakban: "ideiglenes rendelet") a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsöveknek vagy ötvözetlen acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatalára.
B. TOVÁBBI ELJÁRÁS
(2) Az ideiglenes dömpingellenes vám bevezetése után lehetőséget kaptak meghallgatásra az azt kérvényező érdekelt felek. A feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján tervbe vették a végleges dömpingellenes vám kivetésének, és az ideiglenes vámmal biztosított összegeknek e vám összegében történő végleges beszedésének ajánlását. Az érdekelt felek részére határidőt is kitűztek a tájékoztatás utáni állásfoglalásra.
(3) Az érdekelt felek szóbeli és írásos észrevételeit tekintetbe vették, és a végleges megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosították.
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(4) Az ideiglenes rendelet 7. preambulumbekezdése szerint az érintett termék olyan fajta varratmentes vascső vagy ötvözetlen acélcső, mint amelyet a legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, olaj és gáz szállítására használt csővezetékekhez használnak; kör keresztmetszetű varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt; más kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, amelynek külső átmérője nem haladja meg a 406,4 mm-t, a továbbiakban: "varratmentes cső".
(5) Ismét felmerült az igény, hogy a varratmentes csövek esetében két külön érintett terméket különböztessenek meg: a kereskedelemi acélcsövet és az olaj vagy gáz szállítására használt acél csővezetéket, és hogy a Közösség iparága által elszenvedett minden kárt külön kell megvizsgálni a két termék tekintetében.
(6) A fent ismertetett megkülönböztetés alapja az, hogy a kereskedelmi csövek és csővezetékek egymással nem felcserélhetők, mivel az olaj-és gázszállításhoz különleges bizonyítvány szükséges. További érv, hogy a csővezetékek magasabb előállítási költsége miatt ezeket az olaj- és gázszállítástól eltérő alkalmazásokra nem lehet eladni. Ezen kívül, a kereskedelmi csöveket épületekben és infrastrukturális alkalmazásokban, míg a csővezetéket a kőolaj-és földgáziparban használják, illetve mindkét terméket külön értékesítési csatornákon keresztül értékesítik, mivel a csővezetékeket nem kereskedőknek, hanem közvetlenül a végfelhasználóknak adják el.
(7) Minden varratmentes cső azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik. Habár a különféle típusok széles skálája létezik, amelyek külső átmérője, falvastagsága, acélminősége és műszaki specifikációja különböző, ezeket nem lehet egyértelműen különválasztani egymástól.
(8) Ezen kívül a vizsgálat megállapította, hogy minden varratmentes csőtípust mind kereskedők, mind a végfelhasználók felé is értékesítették. Ezért nem lehetett egyértelmű megkülönböztetést tenni az értékesítési csatornák szerint, azonban ennek önmagában nincs jelentősége.
(9) Végül megállapították, hogy minden varratmentes csövet lényegében ugyanarra használnak. Bár ezeket több különböző iparágban alkalmazzák, mint pl. az építőiparban, a gépjárműiparban, a kőolajiparban, erőművek és kazánok építésnél, a pneumatikában és a hidraulikában, valamint a gépgyártásban, és bár nem minden felhasználó tudja az érintett áru minden típusát felhasználni, ezek azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkező termékeknek tekinthetők.
(10) Míg egyes varratmentes csöveket egyértelműen specifikus alkalmazásra (pl. kőolajvezetékek) gyártanak, az ilyen csövek kevésbé specifikus célokra is felhasználhatók. Ezen kívül megállapították, hogy a kereskedelmi csőnek is sokféle alkalmazása lehetséges. Mindez azt mutatja, hogy minden terméktípus jelentős mértékben versenyben áll egymással, és a típusok sok esetben felcserélhetők.
(11) Ezért megerősítik azt az ideiglenes megállapítást, hogy a varratmentes csövek - a kereskedelmi csövek, illetve a csővezetékek - egyetlen árut képeznek.
2. Hasonló termék
(12) Az ideiglenes rendelet 11. és 12. preambulumbekezdésében a Bizottság úgy találta, hogy az érintett országokból behozott varratmentes csövek, a Közösség iparága által a Közösségben előállított és értékesített varratmentes csövek, illetve a horvát piacon értékesített varratmentes csövek hasonlóak az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik alapján, és lényegében azonos alkalmazásokat tesznek lehetővé.
(13) Megállapították, hogy a Közösségben előállított varratmentes csövek és az Ukrajnából behozott varratmentes csövek eltérnek egymástól, mivel az utóbbit a Közösség iparágának szabványától eltérő szabvány szerint gyártják, és mivel a Közösség által gyártott varratmentes csövekre alkalmazott specifikus tesztkövetelmények miatt a gyártási eljárások eltérőek.
(14) A vizsgálat szerint a Közösség iparága és az ukrajnai exportőrök azonos vagy hasonló nemzeti, illetve nemzetközi szabványok szerint gyártanak. Az ukrajnai exportőrök által nyújtott információ szerint a Közösségbe behozott varratmentes cső - függetlenül attól, hogy kereskedelmi csőről vagy csővezetékekről van szó - éppúgy megfelel a DIN, API és ASTM szabványnak, mint a Közösség iparága által előállított áru.
(15) A fentiekre való tekintettel megerősítik azokat az ideiglenes megállapításokat, hogy az érintett országokból behozott varratmentes csövek, a Közösség iparága által előállított és a Közösségben értékesített varratmentes csövek, valamint a horvát belföldi piacon értékesített varratmentes csövek hasonló árunak minősülnek a 384/1996/EK rendelet (a továbbiakban: "az alaprendelet") 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.
D. DÖMPING
1. Horvátország
(16) Az ideiglenes intézkedések elfogadása óta nem nyújtottak be érveket a rendes érték kiszámításával, az exportár meghatározásával, a rendes értéknek az exportárral történő összehasonlításával, vagy a dömpingkülönbözet meghatározásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet 13-19. preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik. A dömpingkülönbözet és a maradék különbözet ezért változatlanul 40,8 %.
2. Ukrajna
a) Rendes érték
(17) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően egy importőr kifogásolta, hogy Horvátországot válasszák piacgazdasággal rendelkező megfelelő harmadik országnak az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásához. Ez az importőr azt állította, hogy az energia és más ráfordítások költsége Horvátországban sokkal magasabb, mint Ukrajnában, hogy a horvátországi belföldi piac monopolizált, vagy legalábbis azt egyetlen gyártó uralja, és hogy nem nyújtottak be elegendő bizonyítékot a horvátországi belföldi értékesítés reprezentativitásának igazolására.
(18) A magasabb horvátországi költségekkel kapcsolatos érv nem releváns, mivel Ukrajna nem piacgazdaság, és ezért lehetetlen megbízható összehasonlítást készíteni. Ezzel összefüggésben sokkal fontosabb az, hogy az ukrán gyártók Horvátországgal szemben abszolút vagy komparatív előnnyel rendelkeztek-e, mint amilyen például a hatékonyabb energiahasznosítás. Erről azonban nem volt szó. Sőt, Horvátország kiválasztása ezen kívül azért is indokolt volt, mivel az egyik alternatívát - Brazíliát - azért utasították el, mert a brazil piacon az árak túl magasak voltak, mivel ezt a piacot teljes mértékben egyetlen gyártó uralta. Horvátország viszont az érintett terméket nemcsak kivitte, de importálta is, tehát a belföldi piacon verseny folyt. Ezen kívül a belföldi értékesítés reprezentatív volt, és az Ukrajnából a Közösségbe kivitt összmennyiség több mint 5 %-át tette ki. Végül, bár sok erőfeszítés történt Brazília alternatíváinak, mint pl. az Amerikai Egyesült Államoknak és a Cseh Köztársaságnak a vizsgálatára, ezek az országok nem működtek együtt.
(19) Mivel más érvet nem hoztak fel sem a módszertannal, sem a rendes érték kiszámításával kapcsolatban, az ideiglenes rendelet 20-26. preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.
b) Exportár
(20) Egy exportáló gyártó kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság az exportár megállapításánál nem vette figyelembe a gyártónak a Közösségben működő kapcsolt viszonyban álló importőre felé történő eladásait azzal az indokkal, hogy a benyújtott információ nem volt megbízható. Mivel azonban nem nyújtottak be bizonyítékot ennek ellenkezőjére, az ideiglenes rendelet 27. és 28. preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.
c) Összehasonlítás
(21) Az exportáló gyártók ismételten kiigazítást kértek a fizikai jellemzőkben megnyilvánuló különbségek miatt, mivel az ukrán csőgyártásra alacsonyabb szintű szabványok vonatkoznak, mint a Közösség iparágának gyártására. Ezt a kérelmet az ideiglenes szakaszban elutasították elegendő bizonyítékok hiányában. Mivel az exportáló gyártók ismételten nem támasztották alá érveiket további információval, az ideiglenes rendelet 29-31. preambulumbekezdését megerősítik.
d) Dömpingkülönbözet
(22) Ezért az Ukrajna esetében ideiglenesen megállapított 123,7 %-os dömpingkülönbözetet megerősítik.
E. KÁR
1. A közösségi iparág meghatározása
(23) Mivel nem nyújtottak be új információt, a közösségi iparág meghatározásával kapcsolatos, az ideiglenes rendelet 34-38. preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat megerősítik.
2. Az érintett országokból a Közösségbe történő behozatal
a) Kumuláció
(24) A horvát exportáló gyártó szerint a Horvátországból, illetve az Ukrajnából származó behozatalt nem összesítve kell értékelni. Az érvelés szerint a Horvátországból történő behozatal mennyisége a vizsgált időszakban (a továbbiakban: "VI") lényegesen alacsonyabb volt, mint az Ukrajnából származó behozatal mennyisége, az árak azonban magasabbak voltak. Ezen kívül azt is állították, hogy a horvát kivitel árainak követni kellett az ukrán behozatal árait a közösségi piacon.
(25) A dömpingkülönbözetet mindkét ország esetében jelentős mennyiségűnek találták. Az behozatal mennyisége mindkét ország esetében nőtt a vizsgált időszakban, és mindkét esetben jóval a de minimis szint feletti, jelentős szintet ért el. Az importárakat illetően úgy találták, hogy a két országból származó varratmentes csövek árai jóval a közösségi iparág árai alatt voltak a VI alatt. Továbbá, a két országból származó varratmentes csöveket ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül és hasonló értékesítési feltételekkel értékesítik, amelyek ezért egymással és a közösségi iparág által eladott termékekkel versenyeznek.
(26) A horvátországi és ukrajnai behozatal összesített értékelésének megfelelő voltára vonatkozó ideiglenes megállapításokat ezért megerősítik.
b) A dömpingelt behozatal árai
(27) Horvátország és Ukrajna esetében az ár-alákínálás mértékét újraszámították az érdekelt felek által egyes termékkategóriák áraira, illetve a varratmentes csövek ár-összehasonlítás céljából történő csoportosítására vonatkozóan benyújtott bizonyítékok figyelembevételével.
(28) Horvátország tekintetében a közösségi iparág által alkalmazott ár százalékában kifejezett, módosított súlyozott átlagár alákínálásának mértéke 14,4 %.
(29) Ukrajna tekintetében a közösségi iparág által alkalmazott ár százalékában kifejezett, módosított súlyozott átlagár alákínálásának mértéke 24 %.
3. A közösségi iparág helyzete
a) Előzetes megjegyzés
(30) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően a Bizottság 1999. december 8-án úgy találta, hogy a jelenlegi vizsgálatban a közösségi iparág részét képező egyes közösségi gyártók megsértették az EK egyezmény 81. cikkét azzal, hogy versenyellenes gyakorlatot alkalmaztak. A Bizottság megállapította, hogy 1990. és 1995. között a Dalmine, Mannesmannröhren-Werke és a Vallourec egyes varratmentes csövekre - a kőolajvezetékekre és egyes csővezetékekre - vonatkozó, a belföldi piacaik védelméről szóló megállapodás részesei voltak.
(31) A határozatot megvizsgálták annak megállapítására, hogy a közösségi iparág által elszenvedett kár a dömpingelt behozatalból származik-e, vagy egyes közösségi gyártók okozták.
(32) Ezzel összefüggésben utalni kell arra, hogy az az időszak, amelyre e vizsgálat megállapításai támaszkodnak (1997. január 1-jétől 1998. október 31-ig), nem része annak az időszaknak, amely folyamán a versenyellenes gyakorlatra sor került. Mivel erre a gyakorlatra olyan időszakban került sor, amely megelőzte az ebben a vizsgálatban vizsgált időszakot, és mivel a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal mennyiségének növekedése időben egybeesett a közösségi iparág helyzetének rosszabbodásával, nem vonható le az a következtetés, hogy egyes közösségi gyártók versenyellenes magatartása olyan mértékben járult hozzá a közösségi iparág által a jelen vizsgálatban elszenvedett kárhoz, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében megszűnne a közösségi iparág által elszenvedett kár és az érintett behozatal közötti okozati összefüggés.
b) Az érdekelt feleknek az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatos érvei
(33) Az ukrán exportáló gyártók azt állították, hogy a közösségi iparág nem szenvedett el jelentős kárt az alaprendelet 3. cikke értelmében, mivel 1997. és a VI között a termelékenységi és kapacitás-kihasználtsági mutatók javultak, és a piaci részesedés stabil maradt. Továbbá megkérdőjelezték a közösségi iparág nyereségességével kapcsolatos ideiglenes megállapításokat. Állításaik alátámasztására benyújtottak néhány újságcikket, amelyek szerint a varratmentes csövek közösségi gyártóinak pénzügyi eredményei javultak.
(34) Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ebben a rendelkezésben felsorolt tényezők közül egyetlen sem döntő arra nézve, hogy a közösségi iparág kárt szenvedett-e az alaprendelet 3. cikkének értelmében.
(35) A közösségi iparág helyzetének 1997. és a VI közötti javulását, különösen tekintettel a termelékenységre és kapacitás-kihasználtságra, azon dömpingellenes intézkedések figyelembevételével kell nézni, amelyeket 1997-ben vetettek ki a varratmentes csöveknek a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Oroszországból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból történő behozatalára a 2320/97/EK rendelettel [3]. Ezeknek a dömpingellenes intézkedéseknek a tervezett hatása ugyanis az volt, hogy megszüntesse a közösségi iparág által elszenvedett kárt.
(36) Azt is meg kell jegyezni, hogy 1997. és a VI között a közösségi iparág által elért nyereségesség alacsonyabb szinten maradt, mint amire normál versenyfeltételek mellett, dömpingelt behozatal hiányában számíthatott. A nyereségességi adatok megbízhatóságát illetően meg kell jegyezni, hogy ezek megfelelnek a közösségi iparág által a vizsgálat ideje alatt nyújtott, és az üzemekben tett ellenőrző látogatások során ellenőrzött információnak. Az ukrán exportáló gyártó által benyújtott nyereségességi adatok ezzel szemben olyan árukra vonatkoznak, amelyeket nem érint ez a vizsgálat, és a jelen vizsgált időszaktól eltérő időszakra vonatkoznak. A piaci részesedést illetően megállapították, hogy a közösségi iparág nem tudta visszanyerni a korábban elvesztett piaci részesedését. Ezért a közösségi iparág nem tudott teljes mértékben profitálni a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból Magyarországról, Oroszországból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból származó behozatalra alkalmazandó végleges intézkedések korábbi bevezetéséből.
(37) A fenti okokból a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárral kapcsolatos ideiglenes megállapításokat megerősítik.
F. A KÁR OKA
(38) Mivel nem nyújtottak be új információkat, az ideiglenes rendelet 68-73. preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.
G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
(39) A Bizottság a (30) bekezdésben említett megállapításainak tekintetében megvizsgálták, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazása okot adhat-e az aggodalomra a versennyel kapcsolatban ezen a piacon. Annak a ténynek a figyelembevételével, hogy versenyellenes gyakorlatot alkalmaztak az ebben a vizsgálatban vizsgált időszak előtt, nem lehet arra következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazása a jelenlegi eljárásban a jövőben hatással lenne a versenyre ezen a piacon.
(40) A Közösség érdekével kapcsolatos további új információ hiányában az ideiglenes rendelet 74-83. preambulumbekezdésben ismertetett ideiglenes megállapításokat megerősítik.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(41) Az ideiglenes rendelet 86. és 87. preambulumbekezdésében ismertetett, a kárkülönbözet megállapítására alkalmazott módszertant megerősítik.
(42) Az érdekelt felek által az ideiglenes megállapításokról történő tájékoztatást követően benyújtott, a 27. preambulumbekezdésben foglalt állásfoglalások figyelembevételével módosított kárkülönbözetek a következők:
Horvátország: | 23 % |
Ukrajna: | 38,5 % |
2. A végleges intézkedések formája és szintje
(43) A fentiekben a dömpinggel, az okozott kárral, a kár okával és a Közösség érdekével kapcsolatban levont következtetések tekintetében végleges intézkedéseket kell megállapítani. A terméktípusok sokfélesége miatt a dömpingellenes vámnak értékvám formájában kell megjelennie.
(44) Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vám nagyságát minden exportáló gyártó esetében a kárkülönbözet vagy a dömpingkülönbözet alapján határozzák meg attól függően, hogy melyik alacsonyabb. Ezeknek a közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett vámoknak a mértéke a következő:
Horvátország: | 23 % |
Ukrajna: | 38,5 % |
(45) Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések alkalmazását követően a horvátországi exportáló gyártó és az ukrajnai exportáló gyártók - az ukrán kormánnyal közösen -ugyanolyan típusú árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlottak fel, mint amelyet a Bizottság más közép- és kelet-európai gyártóktól a 2320/97/EK rendelet értelmében, 1997-ben elfogadott. A kár megszüntetését két módon érik el: először, egy megállapodás szerinti legnagyobb importmennyiségre vonatkozó árra vonatkozó kötelezettségvállalással, másodszor, az ezen a mennyiségen felüli behozatalra kivetett értékvámmal.
(46) Annak biztosítására, hogy az értékvám alól mentesített behozatal mennyisége nem haladja meg az árra vonatkozó kötelezettségvállalásban meghatározott mennyiséget, a dömpingellenes vám alóli mentesség csak akkor nyújtható, ha a tagállamok vámhatóságainál olyan érvényes gyártási bizonyítványt nyújtanak be, amelyből egyértelműen megállapítható a gyártó, és amely pontosan ismerteti az árut, és tartalmazza a gyártó aláírt nyilatkozatát.
(47) Annak érdekében, hogy a Bizottság a kötelezettségvállalások betartását eredményesen felügyelhesse, a gyártók abba is beleegyeztek, hogy a Bizottságnak rendszeresen részletes információt nyújtanak a Közösségbe irányuló exportcélú értékesítésükről, és a gyártási bizonyítványok másolatait későbbi vizsgálat céljából megőrzik.
(48) Ukrajna tekintetében, az ukrán exportáló gyártók által benyújtott kötelezettségvállalási ajánlat közös kötelezettségvállalásra vonatkozik, amely tükrözi Ukrajna nem-piacgazdasági ország státusát, és amelyet az ukrán hatóságoknak a megfelelő felügyeletet biztosítására vonatkozó garanciái támasztanak alá, különösen a dömpingellenes vám alól mentesített mennyiségre vonatkozóan.
(49) A bizonyos importmennyiségre vonatkozó árvállalás, és az azon felüli mennyiségre vonatkozó értékvám ezért a Közösség iparága által elszenvedett kár megszüntetésének megfelelő eszközének tekinthető. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás tényleges vagy feltételezett megszegése esetén a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdésével összhangban azonnal ideiglenes vagy végleges vámot vet ki.
(50) A Bizottság elfogadta ezeket a kötelezettségvállalásokat.
I. AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE
(51) Az exportáló gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözet nagysága tekintetében és a Közösség iparának okozott kár szintjének figyelembevételével, az átmenti rendelet értelmében az ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni a véglegesen kivetett vám összegében,
ELFOGADTA EZ A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az alábbi, Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalra végleges dömpingellenes vámot kell kivetni:
- varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból olaj vagy gáz szállítására, legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel (KN 73041010 és 73041030);
- varratmentes, kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (KN 73043199);
- más kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel (KN 73043991 és 73043993).
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett termék közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó vám mértéke a következő:
Ország | Gyártó | Vámtétel | Kiegészítő Taric-kód |
Horvátország | minden vállalat | 23 % | A999 |
Ukrajna | minden vállalat | 38,5 % | A999 |
(3) Ha másképpen nem rendelkeznek, az érvényes vámrendeleteket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A behozatal mentesül az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, ha az importárut a Közösségbe történő kivitel céljából a (4) bekezdésben felsorolt olyan cégek gyártják és értékesítik, amelyek a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalást ajánlottak fel, és ha a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.
(2) A szabad forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat benyújtásakor a vám alóli mentesség feltétele, hogy az illetékes tagállamok vámhatóságainak bemutassák a (4) bekezdésben felsorolt valamely vállalat által kibocsátott érvényes, eredeti gyártási bizonyítvány. A gyártási bizonyítványnak meg kell felelnie az ilyen bizonyítványokkal szemben a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalásban megállapított követelményeknek, amelynek az alapvető elemeit a melléklet tartalmazza.
(3) A (2) bekezdésben említett gyártási bizonyítványt annak kibocsátási napjától számított három hónapon belül kell bemutatni. A tagállamok vámhatóságainak a Közösségbe történő behozatal céljából bemutatott, a dömpingellenes vám alól mentes árumennyiségek nem haladhatják meg a bizonyítványon feltüntetett mennyiségeket. Ha az előbb említett árumennyiségek meghaladják a bizonyítványon feltüntetett mennyiségeket, a bizonyítványon feltüntetett mennyiségen felüli mennyiségre vámot kell fizetni, és azt az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított, vonatkozó kiegészítő Taric-kód alatt kell bejelenteni.
(4) A gyártási bizonyítvány által kísért importtermékeket a következő kiegészítő Taric-kód alatt kell bejelenteni:
Ország | Gyártó | Kiegészítő Taric-kód |
Horvátország | Zeljezara Sisak d.d, Sisak | A064 |
Ukrajna | Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk | A065 |
Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol | A066 |
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk | A067 |
3. cikk
A tagállamok által a 384/1996/EK rendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtott jelentések a szabad forgalomba bocsátás minden esetében jelzik a behozatal évét és hónapját, a KN-, a Taric- és a kiegészítő Taric-kódot, az intézkedés típusát, a származási országot, a mennyiséget, az értéket, a dömpingellenes vámot, az importáló tagállamot, és ha helyénvaló, a gyártási bizonyítvány sorozatszámát.
4. cikk
A 1802/1999/EK rendelet szerint kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket a véglegesen kivetett vám összegében be kell szedni. A végleges dömpingellenes vámon felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2000. február 14-én.