KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/46/EF af 25. juli 1997 om ændring af direktiv 95/44/EF om de betingelser, hvorunder visse skadegørende planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag I-V til Rådets direktiv 77/93/EØF, må føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/14/EF (2), særlig artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, og
ud fra følgende betragtninger:
Ifølge direktiv 77/93/EØF må de skadegørere, der er anført i bilag I og II til nævnte direktiv, uanset om de optræder isoleret eller sammen med de relevante planter eller planteprodukter, der er anført i bilag II til nævnte direktiv, ikke føres ind i og ved flytning spredes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
ifølge direktiv 77/93/EØF må planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag III til nævnte direktiv, ikke føres ind i Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag IV til direktiv 77/93/EØF, må heller ikke føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette, medmindre de relevante særlige krav i nævnte bilag er opfyldt;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag V, del B, til direktiv 77/93/EØF, og som kommer fra tredjelande, må ikke føres ind i Fællesskabet, medmindre de opfylder normerne og kravene i nævnte direktiv og er ledsaget af et officielt plantesundhedscertifikat, der skaber sikkerhed herfor, og desuden underkastes en officiel undersøgelse for at kontrollere, om de opfylder disse bestemmelser;
ifølge artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF finder disse regler dog ikke anvendelse på indførelse og flytning af sådanne skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling, dersom visse betingelser, der skal fastsættes på EF-plan, er opfyldt;
de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere, er fastsat i Kommissionens direktiv 95/44/EF (3);
i medlemsstaterne er der behov for at indføre planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, der er bestemt til udplantning, planteforædling, bevarelse af genetisk materiale eller videnskabelig forskning;
i Kommissionens beslutning 80/862/EØF (4), senest ændret ved beslutning 96/713/EF (5), er der fastlagt betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
anvendelsesperioden for beslutning 80/862/EØF udløber den 31. december 1997, og betingelserne i beslutningen bør derfor medtages i dette direktiv;
det er nødvendigt at fastlægge de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
betingelserne skal tage højde for udviklingen i afprøvningsmetoder for kartoffelsygdomme og nye oplysninger om skadegørere på kartofler, for hvilke der skal foretages en prøve for at fastslå, om skadegørerne er til stede;
de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
I direktiv 95/44/EF foretages følgende ændringer:
1) Artikel 1, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at der for alle aktiviteter i forbindelse med forsøg, forskning eller planteforædling, i det følgende benævnt »aktiviteterne«, der indebærer anvendelse af skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter omfattet af artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, eller artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF, i det følgende benævnt »materialet«, indsendes en ansøgning til de ansvarlige officielle organer, inden sådant materiale føres ind i eller flyttes inden for en medlemsstat eller relevante beskyttede zoner inden for denne.«
2) I bilag III, del A, indsættes:
»Afsnit IV: Planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, til udplantning
1. Plantematerialet underkastes passende behandlingsprocedurer som fastsat i FAO/IPGRI Technical Guidelines.
2. Efter gennemførelsen af de i punkt 1 nævnte behandlingsprocedurer underkastes plantematerialet i sin helhed indekseringsprocedurer. Alt plantemateriale, herunder indikatorplanter, holdes i de godkendte faciliteter under de karantænebetingelser, der er fastsat i bilag I. Plantemateriale, der er bestemt til godkendelse med henblik på officiel frigivelse, holdes under betingelser, der fremmer en normal vækstcyklus, og underkastes visuel inspektion for tegn og symptomer på skadegørere, herunder alle relevante skadegørere, der er nævnt i direktiv 77/93/EØF, og potato yellow vein disease, ved ankomsten og derefter på passende tidspunkter indtil degeneration i løbet af den periode, hvor indekseringsprocedurerne gennemføres.
3. De i punkt 2 nævnte indekseringsprocedurer gennemføres efter de i punkt 5 nævnte tekniske regler for at påvise i det mindste følgende skadegørere:
- Bakterier
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith
- Vira og viruslignende organismer
a) Andean potato latent virus
b) potato black ringspot virus
c) potato spindle tuber viroid
d) potato yellowing alfamovirus
e) potato virus T
f) Andean potato mottle virus
g) almindelig kartoffelvirus A, M, S, V, X og Y (inklusive, Y° og Yn og Yc) og bladrullesygevirus.
Hvad læggekartofler angår, gennemføres indekseringsprocedurerne dog for at påvise i det mindste de vira og viruslignende organismer, der er nævnt i litra a)-e).
4. Plantemateriale, der er blevet underkastet de i punkt 2 nævnte visuelle inspektioner, og hvor der er iagttaget tegn og symptomer på skadegørere, underkastes en undersøgelse, herunder om nødvendigt prøver, for at identiteten af de skadegørere, der har forårsaget tegnene og symptomerne, så vidt muligt kan bestemmes.
5. De i punkt 3 nævnte tekniske regler er følgende:
- For bakterier
1. For knolde prøves hælen af hver knold. Standardprøven omfatter 200 knolde. Proceduren kan dog praktisk gennemføres med prøver af færre end 200 knolde.
2. For unge planter og stiklinger (herunder også mikroplanter) prøves den nedre del af stænglen og, hvor det er relevant, rødderne for hver del af plantematerialet.
3. Det anbefales, at afkom af knolde eller stængelbasis af ikke-knolddannende arter prøves over en normal vækstcyklus efter den prøvning, der er nævnt i punkt 1 og 2.
4. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al den fællesskabsmetode, der er anført i bilag I til Rådets direktiv 93/85/EØF (1)(1) EFT nr. L 259 af 18. 10. 1993, s. 1.
. For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
5. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith den interimsprøveordning, der er anført i bilaget til Kommissionens beslutning, og som anvendes i stedet for karantæneprocedure nr. 26 for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith som fastsat af Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO). For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
- For vira og viruslignende organismer bortset fra potato spindle tuber viroid
1. Prøvning af plantemateriale (knolde, unge planter og stiklinger, herunder også mikroplanter) omfatter mindst en serologisk prøve, der gennemføres på eller tæt på blomstringstidspunktet for hver af de på listen anførte skadegørere bortset fra potato spindle tuber viroid, efterfulgt af en biologisk prøve af det materiale, der gav et negativt resultat af den serologiske prøve. For bladrullesygevirus gennemføres der to serologiske prøver.
2. Prøvning af læggekartofler omfatter mindst en serologisk prøve eller en biologisk prøve, hvis en serologisk prøve ikke kan foretages. Det anbefales kraftigt at gennemføre en ny prøve af en del af de negative prøver og efterprøve grænseresultater ved en anden metode.
3. De serologiske og biologiske prøver, der er nævnt i punkt 1 og 2, gennemføres på væksthusplanter, hvoraf der udtages prøver mindst to steder på hver stængel, herunder et ungt, fuldt udviklet blad fra toppen af hver stængel og et ældre blad fra en position midt på stænglen; der udtages prøver af hver stængel på grund af en mulig ikke-systemisk infektion. I forbindelse med den serologiske prøve må blade fra forskellige planter ikke samles, medmindre anvendelsesmetoden berettiger til, at prøverne samles; blade fra den samme stængel må dog samles for at lave én prøve af hver plante. I forbindelse med den biologiske prøve må der højst samles blade fra fem planter med podning af et minimum af identiske indikatorplanter.
4. De relevante indikatorplanter, der anvendes til den i punkt 1 og 2 nævnte prøvning, er dem, der er opført på listen fra Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO), eller andre officielt godkendte indikatorplanter, som har vist sig at kunne påvise vira.
5. Kun materiale, der er blevet direkte prøvet, frigives fra karantæne. Hvis der er gennemført øjenindeksering, må kun afkom af det afprøvede øje frigives. Knolden bør ikke frigives på grund af mulige problemer med ikke-systemiske infektioner.
- For potato spindle tuber viroid
1. Til alle prøver anvendes væksthusplanter, som er godt i vækst, men inden blomstring og pollenproduktion. Prøvning af knoldspirer/in vitro-planter/små aflæggere bør kun betragtes som en foreløbig prøve.
2. Prøver tages fra et fuldt udviklet blad i toppen af hver stængel af planten.
3. Alt prøvemateriale dyrkes ved en temperatur på ikke under 18 °C (helst ved temperaturer på over 20 °C) og med en lysperiode på mindst 16 timer.
4. Prøvning sker ved hjælp af radioaktivt eller ikke-radioaktivt mærkede CDNA eller RNA-sonder, return-PAGE (med sølvfarvning) eller RT-PCR.
5. Den maksimale samlesats for sonder og return-PAGE er 5. Anvendelse af denne eller større samlesatser skal valideres.«
Artikel 2
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1998. De underretter straks Kommissionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal disse indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.
Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 1997.
A Bizottság 97/46/EK irányelve
(1997. július 25.)
a 77/93/EGK tanácsi irányelv I-V. mellékletében szereplő károsítók, növények, növényi termékek és egyéb termékek tudományos, vizsgálati vagy fajtaszelekciós célokból a Közösségbe, illetve annak egyes védett övezeteibe történő behozatalára vagy ezeken belüli szállítására vonatkozó feltételek megállapításáról szóló 95/44/EK irányelv módosításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a legutóbb a 97/14/EK bizottsági irányelvvel [1] módosított, a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 1976. december 21-i 77/93/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésének e) pontjára, 4. cikke (5) bekezdésére, 5. cikke (5) bekezdésére és 12. cikke (3c) bekezdésére,
mivel a 77/93/EGK irányelv rendelkezései értelmében, az I. és II. mellékletben felsorolt károsító szervezetek akár önállóan, akár az említett irányelv II. mellékletében felsorolt, érintett növényekkel vagy növényi termékekkel együtt, nem hurcolhatók be a Közösségbe vagy annak bizonyos védett övezeteibe, és nem terjeszthetők a Közösségen, vagy annak bizonyos védett övezetein belüli mozgással;
mivel a 77/93/EK irányelv értelmében, a III. mellékletben felsorolt növények, növényi termékek, más termékek nem vihetők be a Közösségbe vagy annak bizonyos védett övezeteibe;
mivel az említett irányelv IV. mellékletében felsorolt növények, növényi termékek és más termékek sem vihetők be a Közösségbe vagy annak bizonyos védett övezeteibe, vagy mozgathatók a Közösségen vagy annak bizonyos védett övezetein belül, kivéve, ha az említett mellékletben jelzett különleges követelmények teljesülnek;
mivel a 77/93/EK irányelv V. mellékletének B. részében felsorolt, harmadik országokból érkező növények, növényi termékek és más termékek nem vihetők be a Közösségbe, kivéve, ha megfelelnek az említett irányelvben meghatározott előírásoknak és követelményeknek, és azokat hivatalos növény-egészségügyi bizonyítvány kíséri, biztosítva ezt a megfelelőséget, továbbá, ezen túlmenően, hivatalosan az e rendelkezéseknek való megfelelést ellenőrzik;
mivel azonban az említett irányelv 3. cikke (7) bekezdésének e) pontja, 4. cikkének (5) bekezdése, 5. cikkének (5) bekezdése és 12. cikkének (3c) bekezdése előírja, hogy ezek a szabályok nem vonatkoznak - bizonyos közösségi szinten meghatározandó feltételek mellett - az ilyen károsító szervezetek, növények, növényi termékek és más termékek vizsgálati vagy tudományos célokból, valamint fajtaszelekciós munka céljából történő bevitelére és szállítására;
mivel a 95/44/EK bizottsági irányelv [3] meghatározta azokat a feltételeket, amiknek meg kell felelni az ilyen bevitel vagy szállítás esetén a károsító szervezetek elterjedésének kockázata elkerülése céljából;
mivel a tagállamokban szükség van az ültetésre szánt Solanum L. sztóló- vagy gumóképző fajainak és ezek hibridjeinek - fajtaszelekciós munka, vagy génmegőrzés vagy tudományos kutatási célokból történő - importjára;
mivel a legutóbb 96/713/EK határozattal [4] módosított 80/862/EGK bizottsági határozat [5] meghatározta azokat a feltételeket, amiknek meg kell felelni az említett növények bevitele vagy szállítása esetén a károsító szervezetek elterjedésének kockázata elkerülése céljából;
mivel a módosított 80/862/EGK határozat 1997. december 31-én hatályát veszti, és ezért az abban a határozatban meghatározott feltételeket helyénvaló ebbe az irányelvbe beépíteni;
mivel meg kell határozni azokat a feltételeket, amiknek meg kell felelni az említett növények bevitele vagy szállítása esetén a károsító szervezetek elterjedésének kockázata elkerülése céljából;
mivel e feltételeknek figyelembe kell venniük a burgonyabetegségek vizsgálati módszereiben bekövetkezett új fejleményeket és a burgonyát károsító szervezetekre vonatkozó új információkat, amely szervezetekre vonatkozóan vizsgálatot kell végezni jelenlétük kimutatása céljából;
mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 95/44/EK irányelv a következőképpen módosul:
1. Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
"(1) A tagállamok biztosítják, hogy minden olyan kísérleti vagy tudományos célú tevékenységre és fajtaszelekciós munkára (a továbbiakban: a tevékenységek) vonatkozóan, amelyek - a 77/93/EGK irányelv 3. cikke (7) bekezdésének e) pontja, 4. cikkének (5) bekezdése, 5. cikkének (5) bekezdése vagy 12. cikkének (3c) bekezdése szerinti - károsító szervezetek, növények, növényi termékek és más termékek felhasználását tartalmaznák, (a továbbiakban: anyag), kérelmet nyújtanak be a felelős hivatalos testületekhez, mielőtt bármilyen ilyen anyagot bármely tagállamba vagy annak megfelelő védett övezeteibe bevinnének, vagy azokon belül mozgatnának.";
2. a III. melléklet A. része a következő szövegrésszel egészül ki:
"IV. szakasz: az ültetésre szánt Solanum L. sztóló- vagy gumóképző fajainak növényei vagy ezek hibridjei
1. A növényanyagot, adott esetben, a FAO/IPGRI Technikai Iránymutatásokban meghatározott terápiás eljárásoknak vetik alá.
2. A növényanyag minden egységét - az 1. pont szerint elvégzett terápiás eljárásokat követően -, tesztelési eljárásoknak vetik alá. Minden növényanyagot, beleértve a tesztnövényeket is, az I. mellékletben meghatározott karantén körülmények között, jóváhagyott létesítményekben tartják. A hivatalos kibocsátásra vonatkozó jóváhagyásra szánt növényanyagot a normál vegetatív növekedési ciklushoz vezető körülmények között tartják és - érkezéskor és ezt követően rendszeres időközönként az elöregedésig, az indexelési eljárások időtartama alatt - vizuális vizsgálatnak vetik alá a károsító szervezetek jeleire és tüneteire, beleértve a 77/93/EGK irányelvben felsorolt valamennyi érintett károsító szervezetet és a potato yellow vein betegséget.
3. Az 5. pontban előírt technikai intézkedéseket a 2. pontban említett indexelési eljárások követik legalább a következő károsító szervezetek kimutatása céljából:
- baktériumok
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.
- vírusok és vírusszerű szervezetek
a) Amdeam potato latent vírus;
b) Potato black ringspot vírus;
c) Potato spindle tuber viroid;
d) Potato yellowing alfamovírus;
e) Potato vírus T;
f) Andean potato mottle vírus;
g) közönséges burgonyavírusok, A, M, S, V, X és Y (beleértve az Yo-t, Yn-t, és Yc-t is), valamint potato leafroll vírus.
Valódi vetőburgonya esetén azonban, az indexelési eljárásokat legalább az a)-e) pontban felsorolt vírusok és vírusszerű organizmusok kimutatása céljából végzik el.
4. A 2. pontban említett vizuális vizsgálatnak alávetett növényanyagot, és amin a károsító szervezetek jeleit és tüneteit észlelték, szükség esetén tesztelést is magában foglaló vizsgálatnak vetik alá, hogy lehetőség szerint azonosítsák a jeleket és tüneteket okozó károsító szervezeteket.
5. A 3. pontban említett technikai intézkedések a következők:
- baktériumok
1. Gumóknál minden egyes gumó sarokvégének vizsgálata. A szabványos mintanagyság 200 gumó. Az eljárást azonban kényelmesen alkalmazni lehet 200 gumónál kisebb mintákra is.
2. Fiatal növények és dugványok esetében, beleértve a mikronövényeket is, a szár alsó szakaszainak - és adott esetben, a növényanyag minden egységénél a gyökerek - vizsgálata.
3. A szaporítással előállított gumók vagy nem gumóképző fajok esetén a szártő vizsgálata a normál vegetatív növekedési ciklusnak az 1. és 2. pontban említett vizsgálat utáni szakaszában ajánlott.
4. Az 1. pontban említett anyagra vonatkozóan a Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al vizsgálati módszere a 93/85/EGK tanácsi irányelv [6] I. mellékletében meghatározott közösségi módszer. A 2. pontban említett anyagra vonatkozóan ez a vizsgálati módszer alkalmazható.
5. Az 1. pontban említett anyagra vonatkozóan a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith-re irányuló vizsgálati módszer - az Európai és Földközi-tenger Melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) által létrehozott, a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith-re irányuló 26. számú növény-egészségügyi zárlati eljárás helyébe lépő - bizottsági határozat mellékletében meghatározott ideiglenes vizsgálati program. A 2. pontban említett anyagokra ez a vizsgálati módszer alkalmazható.
- vírusok és vírusszerű szervezetek a potato spindle tuber viroid kivételével
1. A vegetatív anyag (gumók, fiatal növények és dugványok, beleértve a mikroszaporított növényeket is) minimális vizsgálata tartalmaz egy, a virágzáskor vagy ahhoz közeli időpontban végzett szerológiai vizsgálatot, a potato spindle tuber viroid kivételével minden, a meghatározott jegyzékben felsorolt károsító szervezetre, amit - a szerológiai vizsgálatban negatívnak bizonyult anyagok esetében - az anyag biológiai vizsgálata követ. A potato leafroll vírus esetében két szerológiai vizsgálatot végeznek.
2. A valódi vetőgumó minimális vizsgálata egy szerológiai vizsgálatból, vagy - amennyiben szerológiai vizsgálat nem áll rendelkezésre - egy biológiai vizsgálatból áll. A negatívnak bizonyult minták egy bizonyos részének ismételt és a határérték-eredmények más módszerrel történő vizsgálata nagymértékben javasolt.
3. Az 1. és 2. pontban említett szerológiai és biológiai vizsgálatokat üvegházban termesztett növényeken végzik, a minden egyes száron legalább két helyről vett mintákon, beleértve egy fiatal, teljes mértékben kitárult levelet a szárak csúcsán, és egy idősebb, középen elhelyezkedő levelet; minden szárból mintát vesznek az esetleges, nem általános fertőzés miatt. Szerológiai vizsgálat esetén nem szabad a különböző növényekről származó leveleket ömleszteni, kivéve, ha az ömlesztési arányt a felhasználási módra nézve jóváhagyták; az egyes szárakról származó leveleket azonban lehet ömleszteni az egyes növényekről származó mintához. Biológiai vizsgálat esetén legfeljebb öt növény ömleszthető, legalább kétszeres mennyiségű indikátornövény inokulálásával.
4. Az 1. és 2. pontban említett biológiai vizsgálatra felhasználandó megfelelő indikátornövények az Európai és Földközi-tenger Melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) jegyzékében feltüntetettek, vagy más, hivatalosan jóváhagyott indikátornövények, amikről megállapított, hogy kimutatják a vírusokat.
5. Csak a közvetlenül vizsgált anyag bocsátható ki a zárlatból. Amennyiben csíraszemvizsgálatot végeztek, csak a vizsgált csíraszem szaporítással előállított gumója bocsátható ki. A gumó nem bocsátható ki, a nem szisztemikus fertőzéssel kapcsolatos lehetséges problémák miatt.
- Potato spindle tuber viroid
1. Minden anyagra vonatkozóan üvegházban termesztett növényeket vizsgálnak, amint azok megfelelően kifejlődtek, de a virágzást és pollentermelést megelőzően. A burgonyacsírák/in vitro növények/kis palánták vizsgálatát csak előzetes vizsgálatnak tekintik.
2. A mintákat teljesen kitárult levelekből veszik a növény minden szárának csúcsáról.
3. Minden vizsgálati anyagot legalább 18 °C hőmérsékleten termesztenek (lehetőleg 20 °C-nál magasabb hőmérsékleten) és legalább 16 órás fotoperiódussal.
4. A vizsgálatot radioaktív vagy nem radioaktívan jelzett cDNS- vagy RNS-próbákkal, return-PAGE-dzsel (ezüstszínezéssel), vagy RT-PCR-rel végzik.
5. A próbák és a return-PAGE legnagyobb ömlesztési aránya 5. Az ilyen, vagy ennél nagyobb ömlesztési arány alkalmazását jóvá kell hagyatni."
2. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1998. január 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok azonnal közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.
3. cikk
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
4. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1997. július 25-én.