RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1322/2006
af 1. september 2006
om ændring af forordning (EF) nr. 1470/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole (CFL-i) med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (herefter benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1470/2001 (2) (herefter benævnt »den oprindelige forordning«) indførte Rådet endelig antidumpingtold på mellem 0 % og 66,1 % på importen af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole (herefter benævnt »CFL-i«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 866/2005 (3) udvidede Rådet, efter en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, de endelige antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved forordning (EF) nr. 1470/2001, til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Den Socialistiske Republik Vietnam, Den Islamiske Republik Pakistan og Republikken Filippinerne.
1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Den 3. august 2004 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96. Undersøgelsen efter artikel 11, stk. 3, vedrører udelukkende forordningens varedækning. Anmodningen blev indgivet af Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH, en importør af CFL-i fremstillet i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »den anmodende part«). Den anmodende part importerede CFL-i til jævnstrøm (herefter benævnt »DC-CFL-i«). Den anmodende part hævdede, at sidstnævnte havde andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål end CFL-i til vekselstrøm (herefter benævnt »AC-DCL-i«). Den anmodende part påstod endvidere, at kun AC-CFL-i skulle være omfattet af den gældende antidumpingtold, eftersom kun denne type indgik i den oprindelige undersøgelse. Endelig påstod den anmodende part, at DC-CFL-i udtrykkeligt skulle holdes uden for antidumpingtoldens anvendelsesområde, og at definitionen af den pågældende vare i den oprindelige forordning følgelig skulle ændres. Den anmodende part anmodede desuden om, at en eventuel fritagelse af DC-CFL-i fra forordningens varedækning fik tilbagevirkende kraft.
1.3. Indledning af undersøgelse
(4)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg besluttede Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige beviser, og offentliggjorde derpå en meddelelse (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en delvis fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, der udelukkende vedrører en undersøgelse af varedækningen.
1.4. Undersøgelse
(5)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Folkerepublikken Kina, producenterne/eksportørerne i Folkerepublikken Kina, de importører i Fællesskabet, som den vidste var berørt af sagen, producenterne i Fællesskabet og producentorganisationerne i Fællesskabet om indledningen af undersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(6)
Kommissionen bad alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, om at indsende grundlæggende oplysninger om samlet omsætning, værdi og omfang af salg i Det Europæiske Fællesskab, produktionskapacitet, faktisk produktion, værdi og omfang af samlet import af CFL-i og af DC-CFL-i alene. Kommissionen indhentede og undersøgte alle de oplysninger, den anså for nødvendige for at vurdere, om der er behov for en ændring af de gældende foranstaltningers anvendelsesområde.
(7)
Fem producenter/eksportører i Folkerepublikken Kina, en producent i Fællesskabet, en importør forretningsmæssigt forbundet med en eksportør/producent i Folkerepublikken Kina og 11 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet deltog i undersøgelsen og indsendte de grundlæggende oplysninger, der er omtalt i betragtning 6.
1.5. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsesperioden løb fra den 1. november 2003 til den 31. oktober 2004 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden«).
1.6. Fremlæggelse af oplysninger
(9)
Alle interesserede parter fik oplysninger om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke disse konklusioner blev draget. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 20, stk. 5, blev parterne indrømmet en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne fremlæggelse af oplysninger.
(10)
Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(11)
Den pågældende vare er - som defineret i den oprindelige forordnings artikel 1 - CFL-i, som aktuelt angives under KN-kode ex 8539 31 90. En CFL-i er et kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne. Som det fremgår af betragtning 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 255/2001 af 7. februar 2001 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af CFL-i med oprindelse i Folkerepublikken Kina (5) (herefter benævnt »den midlertidige forordning«), og som de endelige resultater i den oprindelige forordning har bekræftet, er den pågældende vare udformet til at erstatte almindelige glødelamper og passer ind i samme lampefatninger som glødelamper.
(12)
I den oprindelige undersøgelse blev de forskellige varetyper fastlagt på grundlag af bl.a. levetid, wattforbrug og skærm; forskellene i indgangsspænding er imidlertid ikke blevet undersøgt, og spørgsmålet blev heller ikke rejst af nogen af de interesserede parter under den oprindelige undersøgelse.
3. RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN
3.1. Metode
(13)
For at vurdere, om DC-CFL-i og AC-CFL-i bør betragtes som en og samme eller to forskellige varer, blev det undersøgt, om DC-CFL-i og AC-CFL-i har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendes til samme formål. I denne sammenhæng blev det også undersøgt, om DC-CFL-i og AC-CFL-i kan erstatte hinanden, og om de er i indbyrdes konkurrence i Fællesskabet.
3.2. Grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber
(14)
Alle CFL-i består af to hovedelementer, nemlig en eller flere udladningslamper og en elektronisk forkobling. Grundlæggende sender den elektroniske forkobling elektroner gennem gassen i udladningslampen. Gassen exciteres og afgiver energi i form af lys.
(15)
Indgangsspændingen er dog forskellig i AC-CFL-i og DC-CFL-i. AC-CFL-i har vekselspænding, mens DC-CFL-i har jævnspænding. Af denne grund må de elektroniske forkoblinger, der anvendes i DC-CFL-i, nødvendigvis have andre komponenter end dem, der findes i AC-CFL-i, fordi de har flere funktioner; de skal nemlig også lave jævnspændingen om til vekselspænding for at kunne lyse.
(16)
Erhvervsgrenen i Fællesskabet hævdede, at den vare, der blev fremstillet i referencelandet (Mexico), i den oprindelige undersøgelse var blevet betragtet som en tilsvarende vare, selv om CFL-i fremstillet i Mexico er beregnet til lavere spænding. Derfor bør AC-CFL-i, der anvendes i lavspændingssystemer, også betragtes som samme vare som DC-CFL-i. Det bør dog bemærkes, at skønt spændingssystemet i Mexico var forskelligt fra spændingssystemet i Fællesskabet, fungerede både CFL-i fremstillet i Mexico og i Fællesskabet ved vekselstrøm. Begge havde nøjagtig samme funktion, nemlig at erstatte almindelige glødelamper på de respektive markeder.
(17)
I denne undersøgelse består forskellen mellem de to typer lamper ikke alene i spændingen som i ovennævnte tilfælde med de mexicanske lamper, men der er også forskel på den strømforsyning, der anvendes i henholdsvis DC-CFL-i og AC-CFL-i. Hertil kræves der forskellige komponenter, og de to typer lamper har derfor forskellige tekniske egenskaber.
3.3. Grundlæggende anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed
(18)
Som nævnt ovenfor i betragtning 11) er den vare, der var genstand for den oprindelige undersøgelse, beregnet til at erstatte almindelige glødelamper.
(19)
Beregnet på grundlag af oplysninger indgivet af branchen i Fællesskabet og de kinesiske eksporterende producenter udgjorde det samlede forbrug på fællesskabsmarkedet for DC-CFL-i mindre end 2 % af det samlede forbrug af CFL-i. Det følger heraf, at AC-CFL-i er den mest importerede og mest anvendte type CFL-i i Fællesskabet. Næsten 100 % af den samlede import og det samlede salg i Fællesskabet udgøres af AC-CFL-i.
(20)
Som det fremgår af ovenstående er AC-CFL-i designet til at erstatte de mest anvendte glødelamper, og de passer i samme lampesokler som disse glødelamper. Eftersom DC-CFL-i ikke anvender samme indgangsspænding kan de ikke lyse, hvis de anbringes i en sokkel beregnet til almindelige glødelamper. I det modsatte tilfælde, hvis en lampe af typen AC-CFL-i skrues ind i en sokkel med jævnstrøm, vil lampen heller ikke lyse. Med andre ord har en DC-CFL-i brug for jævnstrøm for at kunne lyse, mens en AC-CFL-i bruger vekselstrøm.
(21)
Desuden anvendes AC-CFL-i som nævnt i betragtning 110 i den midlertidige forordning af bl.a. private husholdninger, industrien og mange kommercielle foretagender som butikker, restauranter, hvorimod DC-CFL-i, bortset fra sjældne undtagelser, ikke anvendes af disse brugere. Brugerne af AC-CFL-i er for det meste koblet til det offentlige elnet, mens DC-CFL-i anvendes i områder uden forbindelse til offentlige elnet og derfor bruger andre elforsyningskilder (batterier, solenergi, fotoelektromotoriske paneler). De anvendes i isolerede egne eller landdistrikter til minedrift, til belysning i skure, campingvogne, køretøjer osv. På dette grundlag blev det konkluderet, at DC-CFL-i ikke kan erstatte almindelige glødelamper, og følgelig at AC-CFL-i og DC-CFL-i ikke lader sig udskifte med hinanden.
(22)
Det fastslås derfor, at almindelige glødelamper i henhold til den oprindelige forordning anses for at være lamper, der anvendes med vekselstrømsforsyning.
(23)
Erhvervsgrenen i Fællesskabet hævdede, at AC-CFL-i og DC-CFL-i uanset ovenstående havde samme grundlæggende anvendelsesformål, nemlig at frembringe lys. De burde derfor anses for en og samme vare. I denne sammenhæng sammenlignede erhvervsgrenen i Fællesskabet AC-CFL-i og DC-CFL-i med forskellige typer biler afhængigt af, om de er udstyret med benzin- eller dieselmotorer. Erhvervsgrenen i Fællesskabet hævdede, at begge biltyper anvendtes til samme formål, nemlig motoriseret vejtransport af personer, og derfor måtte anses for at være en og samme vare.
(24)
Rent bortset fra at det ikke indgår i denne fornyede undersøgelse at fastslå, om biler med benzinmotor og biler med dieselmotor er en og samme vare, blev sammenligningen anset for at være uheldig, fordi den fokuserer på den forkerte parameter (motoren). I det foreliggende tilfælde er den korrekte parameter, om varen har de fysiske og tekniske egenskaber til at frembringe lys, når den tilsluttes en sokkel beregnet til almindelige glødelamper.
(25)
Nogle parter hævdede, at et meget begrænset antal specifikke modeller af typen AC-CFL-i kan fungere både med vekselstrøm og jævnstrøm. Undersøgelsen viste, at disse lamper blev anvendt til samme formål som AC-CFL-i, der udelukkende fungerer ved vekselstrøm. De anses derfor som lamper, der anvendes med vekselstrømsforsyning.
(26)
Det følger af ovenstående, at AC-CFL-i og DC-CFL-i ikke kan erstatte hinanden og derfor heller ikke anvendes til samme formål.
3.4. Konkurrence mellem AC-CFL-i og DC-CFL-i
(27)
Som nævnt ovenfor anvendes AC-CFL-i og DC-CFL-i ikke til samme formål og er således ikke indbyrdes udskiftelige, men dækker behovet på forskellige markeder. Desuden kan DC-CFL-i på grund af deres særlige anvendelsesformål kun købes i specialforretninger eller direkte fra producenterne. I modsætning hertil kan AC-CFL-i købes i de fleste større dagligvarebutikker.
(28)
Den eneste medvirkende producent fra Fællesskabet påstod, at forbrugerne i områder, hvor der er vekselstrøm, kan vælge at få installeret fotoelektromotoriske paneler og solcellepaneler, som leverer jævnstrøm. Derfor, hævdedes det, at der er konkurrence mellem DC-CFL-i og AC-CFL-i. Det skal bemærkes, at valget mellem to energikilder er et valg, der rækker langt ud over anvendelsen af CFL-i, dels på grund af de store investeringer, der er forbundet med det, dels fordi et sådant valg påvirker alle elapparater i huset. Det er derfor højst usandsynligt, at beslutningen om at investere i fotoelektromotoriske paneler udelukkende er baseret på konkurrencen mellem DC-CFL-i og AC-CFL-i. Det bemærkes endvidere, at DC-CFL-i er dyrere end AC-CFL-i, og påstanden synes således ikke at finde støtte i økonomisk logik. Kravet måtte derfor afvises.
(29)
Eftersom DC-CFL-i og AC-CFL-i ikke kan anvendes i samme elnet, konkluderes det, at der ikke er indbyrdes konkurrence mellem de to typer.
3.5. Sondring mellem DC-CFL-i og AC-CFL-i
(30)
Det blev påstået, at det ikke var muligt at foretage en klar sondring mellem DC-CFL-i og AC-CFL-i. I denne forbindelse bemærkes det, at selv om DC-CFL-i og AC-CFL-i begge henhører under KN-kode ex 8539 31 90, er det nemt at foretage en sondring. For at sondre mellem DC-CFL-i og AC-CFL-i kan følgende kriterium anvendes: En DC-CFL-i lyser ikke, når den skrues i en vekselstrømssokkel og tændes.
(31)
Desuden er DC-CFL-i tydeligt mærkede, dvs. at varen er påført tydelige oplysninger om den lave indgangsspænding for at forhindre forbrugeren i at bruge lampen i en vekselstrømssokkel og derved ødelægge den.
4. KONKLUSION OM VAREDÆKNING
(32)
Ovennævnte undersøgelse viste, at DC-CFL-i og AC-CFL-i ikke besidder de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og ikke anvendes til samme formål. Den ene type lader sig ikke erstatte af den anden, og de er ikke i indbyrdes konkurrence på Fællesskabets marked. På dette grundlag blev det konkluderet, at DC-CFL-i og AC-CFL-i er to forskellige varer, og at den gældende antidumpingtold på CFL-i med oprindelse i Folkerepublikken Kina ikke burde anvendes på import af DC-CFL-i. Det følger desuden heraf, at DC-CFL-i ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelse, selv om dette ikke udtrykkeligt fremgik af den oprindelige forordning.
(33)
På grundlag af ovenstående bør de gældende foranstaltningers anvendelsesområde præciseres ved en ændring af den oprindelige forordning.
(34)
Eftersom de foranstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1470/2001, blev udvidet til import af CFL-i afsendt fra Vietnam, Pakistan og/eller Filippinerne, uanset om denne import var angivet med oprindelse i Vietnam, Pakistan eller Filippinerne eller ej, ved forordning (EF) nr. 866/2005, bør denne forordning tilsvarende ændres.
5. ANMODNING OM TILBAGEVIRKENDE KRAFT
(35)
Som det fremgår af konklusionerne i betragtning 32 og 33 var DC-CFL-i ikke en del af den vare, der var omhandlet i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelse af en antidumpingtold på import af CFL-i fra Folkerepublikken Kina, og derfor bør præciseringen af foranstaltningens varedækning have tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor den nuværende endelige antidumpingtold blev indført.
(36)
Følgelig bør den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1470/2001 for import af CFL-i til Fællesskabet tilbagebetales for import af DC-CFL-i. Anmodning om tilbagebetaling indgives til de nationale toldmyndigheder ifølge gældende nationale toldbestemmelser, og uden at dette har betydning for Fællesskabets egne indtægter, navnlig artikel 7, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (6) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EF) nr. 1470/2001 affattes således:
1)
Artikel 1, stk. 1, affattes således:
»1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved vekselstrøm (herunder kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved både vekselstrøm og jævnstrøm), med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne, henhørende under KN-kode ex 8539 31 90 (Taric-kode 85393190*91 indtil den 10. september 2004 og Taric-kode 85393190*95 fra den 11. september 2004) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.«
2)
Artikel 2, stk. 1, affattes således:
»1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som ved forordning (EF) nr. 255/2001 er indført på import af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved vekselstrøm, (herunder kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved både vekselstrøm og jævnstrøm), med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves til den endeligt indførte toldsats. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige told, som ved forordning (EF) nr. 255/2001 er indført på import af varer fremstillet af Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd., opkræves til den toldsats, der er endeligt indført for import af varer fremstillet af Zhejiang Yankon Group Co., Ltd. (Taric-tillægskode A241).«
Artikel 2
Artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 866/2005 affattes således:
»1. Den endelige antidumpingtold på 66,1 %, der ved forordning (EF) nr. 1470/2001 er indført på import af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved vekselstrøm (herunder kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved både vekselstrøm og jævnstrøm), med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne, henhørende under KN-kode ex 8539 31 90 (Taric-kode 85393190*91 indtil den 10. september 2004 og Taric-kode 85393190*95 fra den 11. september 2004) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved vekselstrøm (herunder kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole, der fungerer ved både vekselstrøm og jævnstrøm), med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne, afsendt fra Vietnam, Pakistan og/eller Filippinerne, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej (Taric-kode 85393190*92).«
Artikel 3
1. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 9. februar 2001.
2. Eventuelle tilbagebetalinger af antidumpingtold betalt i henhold til forordning (EF) nr. 1470/2001 mellem den 9. februar 2001 og datoen for nærværende forordnings ikrafttræden sker, uden at det på nogen måde indskrænker bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom, særlig artikel 7.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 2006.
A TANÁCS 1322/2006/EK RENDELETE
(2006. szeptember 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycsövek (CFL-i) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1470/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Meglévő intézkedések
(1)
Az 1470/2001/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 0 %-tól 66,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, integrált elektronikus kompakt fénycsövek (integrated electronic compact fluorescent lamps, CFL-i) behozatalára („eredeti vizsgálat”).
(2)
A 866/2005/EK rendelettel (3) - egy az alaprendelet 13. cikkének megfelelő vizsgálatot követően - a Tanács az eredeti rendelet által kivetett végleges dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Vietnami Szocialista Köztársaságban, a Pakisztáni Iszlám Köztársaságban és a Fülöp-szigeteki Köztársaságban feladott ugyanilyen termék behozatalára is.
1.2. Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem
(3)
A 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján 2004. augusztus 3-án a Bizottság egy kérelmet kapott, amely a rendelet hatálya alá eső termékek körének vizsgálatára korlátozódott. A kérelmet a Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH („a kérelmező”) nyújtotta be, amely kompakt fénycsöveket importál a Kínai Népköztársaságból. A kérelmező egyenárammal működő kompakt fénycsöveket („DC-CFL-i”) importált. A kérelmező azt állította, hogy ezek alapvető műszaki és fizikai jellemzői, valamint végfelhasználási területük különbözik a váltóárammal működő kompakt fénycsövekéitől („AC-CFL-i”). A kérelmező azt állította továbbá, hogy a váltóáramú kompakt fénycsövekre csak a hatályos dömpingellenes vámoknak kellene kiterjednie, hiszen az eredeti vizsgálat is csak e fénycsövekre irányult. A kérelmező következésképpen tehát azt állította, hogy az egyenáramú kompakt fénycsöveket kifejezetten ki kell vonni a dömpingellenes vám hatálya alól, és hogy ennek megfelelően módosítani kell az érintett termék eredeti rendeletben szereplő meghatározását. A kérelmező azt is kérte, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek termékkörből történő kivonásának visszaható hatálya is legyen.
1.3. Vizsgálat kezdeményezése
(4)
Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő elfogadható bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) közzétett értesítésben („a vizsgálat megindításáról szóló értesítés”) jelentette be, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének értelmében részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményez, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik.
1.4. A vizsgálat
(5)
A Bizottság a vizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan tájékoztatta a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: KNK) hatóságait, a KNK-beli gyártókat/exportőröket, azokat az importőröket a Közösségben, akikről tudott volt, hogy érintettek, a közösségi gyártókat, valamint a gyártók Közösségen belüli társulásait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.
(6)
A Bizottság minden olyan féltől, akiről tudott volt, hogy érintett, és minden más olyan vállalattól, amely a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkezett, alapvető információkat kért a következőkről: árbevétel, eladások értéke és mennyisége az Európai Közösségben, gyártási kapacitás, tényleges gyártás, a kompakt fénycsövek, valamint önmagában az egyenáramú kompakt fénycsövek teljes importjának értéke és mennyisége. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek vélt információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a jelenlegi intézkedések hatályának módosítása.
(7)
E vizsgálatban öt KNK-beli gyártó/exportőr, egy közösségi gyártó, egy KNK-beli exportőrhöz/gyártóhoz kötődő importőr és 11 független importőr működött együtt és nyújtotta be a fenti (5) preambulumbekezdésben említett alapvető információkat.
1.5. Vizsgálati időszak
(8)
A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) 2003. november 1-jétől2004. október 31-ig tartott.
1.6. Nyilvánosságra hozatal
(9)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján e következtetésekre jutottak. Az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésével összhangban, a felek számára biztosítottak egy időszakot, amely alatt - a nyilvánosságra hozatalt követően - ismertethették észrevételeiket.
(10)
Ezután sor került a felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételek mérlegelésére, és adott esetben a megállapítások értelemszerű módosítására.
2. ÉRINTETT TERMÉK
(11)
Az érintett termék az eredeti rendelet 1. cikkében meghatározottak szerint, a jelenleg az ex 8539 31 90 KN-kód alá sorolt integrált elektronikus kompakt fénycső. A CFL-i olyan egy vagy több üvegcsővel rendelkező elektronikus kompakt kisülési fénycső, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz rögzítették, vagy abba beleépítették. Amint az a Kínai Népköztársaságból származó integrált elektronikus kompakt fénycső (CFL-i) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2001. február 7-i 255/2001/EK bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) (11) preambulumbekezdésében szerepel, és amelyet az eredeti rendelet végleges ténymegállapításai is megerősítettek, az érintett terméket arra tervezték, hogy a hagyományos izzólámpákat helyettesítse, és beleillik az izzólámpák foglalatába.
(12)
Míg az eredeti vizsgálat során különböző terméktípusokat azonosítottak többek között élettartamuk, watt-teljesítményük és borításuk alapján, a különböző bemeneti feszültséget nem vizsgálták, és az eredeti vizsgálat alatt ezt egyetlen érintett fél sem említette.
3. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
3.1. Módszertan
(13)
Annak eldöntésére, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek vajon egyetlen vagy két különböző terméknek minősülnek-e, megvizsgálták, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsöveknek megegyeznek-e az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint végfelhasználási területei. Ebben a tekintetben a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek egymással való felcserélhetőségét és Közösségen belüli versenyét is vizsgálták.
3.2. Alapvető fizikai és műszaki jellemzők
(14)
Minden kompakt fénycső két alapvető elemből áll: egy (vagy több) gáz kisülési cső és egy előtét. Alapjában véve az előtét továbbítja az elektronokat a gáz kisülési csőbe. Az elektronok aktiválják a gázt, amely fény formájában energiát bocsát ki.
(15)
A váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek bemeneti feszültsége azonban különböző, vagyis a váltóáramúnál (AC-CFL-i) váltakozó és az egyenáramúnál (DC-CFL-i) egyenletes. Ennek következtében az egyenáramú kompakt fénycsőben használt előtétnek különböznie kell a váltóáramúban használttól, mert ez utóbbinak kiegészítő funkciókat is el kell látnia, nevezetesen az egyenáramot váltóárammá kell alakítania, hogy így fény jöhessen létre.
(16)
A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy az eredeti vizsgálatban az analóg országban (Mexikó) gyártott terméket hasonló terméknek tekintették, jóllehet az itt gyártott kompakt fénycsöveket alacsonyabb feszültségre készítették. Ezért az alacsony feszültségű rendszerekben használt váltóáramú kompakt fénycsövet ugyanannak a terméknek kell tekinteni, mint az egyenáramú kompakt fénycsövet. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy jóllehet Mexikóban más a hálózati feszültség, mint a Közösségben, mind a Mexikóban mind pedig a Közösségben gyártott kompakt fénycsövek váltóárammal működnek. Mindkettőnek pontosan ugyanazok a funkciói, vagyis hogy egymás piacain felváltsák a hagyományos izzólámpákat.
(17)
E felülvizsgálatban a két lámpa között nem csupán a feszültség a különbség, mint a mexikói lámpák fent említett esetében, hanem az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek áramellátásának felépítése is, amely különböző alkatrészeket igényel, és ezért különböző műszaki jellemzőkkel ruházza fel mindkét típust.
3.3. Alapvető végfelhasználási terület és felcserélhetőség
(18)
Mint a (11) preambulumbekezdésben már említésre került, az eredeti vizsgálat által érintett termék arra szolgál, hogy felváltsa a hagyományos izzólámpákat.
(19)
A közösségi gazdasági ágazat és a KNK-beli exportáló gyártók által szolgáltatott információk alapján a teljes közösségi kompakt fénycsőfogyasztásnak kevesebb mint 2 %-át teszi ki az egyenáramú kompakt fénycsövek fogyasztása. Ebből az következik, hogy a váltóáramú kompakt fénycső a leginkább importált és használt kompakt fénycsőtípus a közösségi piacon, hiszen ez teszi ki a teljes behozatal és a teljes közösségi eladások szinte 100 %-át.
(20)
A fentiek figyelembevételével a váltóáramú kompakt fénycsövek alkalmasak a leginkább használt izzólámpák felváltására, és beleilleszkednek ezeknek az izzólámpáknak a foglalatába. Mivel az egyenáramú kompakt fénycsövek nem ugyanazt a bemeneti áramot használják, hagyományos izzólámpa foglalatába helyezve nem is fognak világítani. Ellenkező esetben - azaz ha egy váltóárammal működő kompakt fénycsövet egyenáramú foglalatba kell csavarni - szintén nem kapunk fényt. Következésképpen ahhoz, hogy az egyenáramú kompakt fénycső fényt bocsásson ki, egyenárammal kell ellátni, ahhoz pedig, hogy a váltóáramú kompakt fénycső fényt bocsásson ki, váltóárammal kell ellátni.
(21)
Ezenkívül az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdése sorolja fel a váltóáramú kompakt fénycsövek alkalmazási területeit, azaz a magánháztartások, az ipar és számos kereskedelmi létesítmény, mint például üzletek és éttermek, míg egyenáramú kompakt fénycsöveket - ritka kivételektől eltekintve - nem használnak ezeken a helyeken. A váltóáramú kompakt fénycsövek használói többnyire a közcélú villamos hálózathoz kapcsolódnak, míg egyenáramú kompakt fénycsöveket olyan területeken használnak, amelyek nem kapcsolódnak a közcélú villamos hálózathoz, és így jobbára más villamosenergia-ellátásra támaszkodnak (akkumulátor, napelemes rendszerek, fotovoltaikus panel). E fénycsöveket elszigetelt vagy vidéki területeken használják bányászati célokra, menedékhelyek megvilágítására, tábori világításra, hajókon stb. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek nem válthatják föl a hagyományos izzólámpákat, következésképpen a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek nem cserélhetők fel egymással.
(22)
Ezért az a következtetés vonható le, hogy az eredeti rendelet értelmében hagyományos izzólámpának az olyan lámpák tekinthetők, amelyek váltóárammal működnek.
(23)
A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy - a fentiek ellenére - a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek végfelhasználási területe - vagyis a fény előállítása - megegyezik. Ezért egyetlen terméknek kell tekinteni őket. Ebben a tekintetben a közösségi gazdasági ágazat a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsöveket különböző gépkocsitípusokhoz hasonlította attól függően, hogy benzines avagy dízelmotorral működnek-e. A közösségi gazdasági ágazat úgy érvelt, hogy mindkét autótípusnak azonosak a funkciói - gépesített közúti személyszállítás -, és ezért egyetlen terméknek tekinthetők.
(24)
Mindazonáltal - eltekintve attól a ténytől, hogy annak eldöntése, hogy a benzinmotoros és dízelmotoros autók egyetlen terméket képeznek-e, nem tárgya ezen időszakos felülvizsgálatnak - a fenti összehasonlítás helytelennek minősült, mert rossz paraméterre összpontosít (a motorra). Ebben az esetben a lényeges paraméter az, hogy a terméknek megvannak-e azok a fizikai és műszaki jellemzői, hogy világítson, ha egy hagyományos izzólámpa foglalatába helyezzük.
(25)
Néhány fél azt állította, hogy csekély számú váltóáramú kompakt fénycsőmodell mind váltóárammal mind pedig egyenárammal képes működni. Ezekről a fénycsövekről bebizonyosodott, hogy végfelhasználási területük ugyanaz mint a kizárólag váltóárammal működő kompakt fénycsöveké. Ezért váltóárammal működő fénycsöveknek tekinthetők.
(26)
A fentiekből az következik, hogy a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek nem cserélhetők fel egymással és ezért végfelhasználási területük sem azonos.
3.4. Verseny a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsövek között
(27)
A fentiek értelmében a váltóáramú és az egyenáramú kompakt fénycsöveket nem ugyanazon az alkalmazási területen használják, és így nem cserélhetők fel egymással, hanem különböző piacokat látnak el. Ezenkívül - sajátos végfelhasználási területei miatt - egyenáramú kompakt fénycsövet csak specializálódott üzletekben vagy közvetlenül a gyártótól lehet beszerezni. Ezzel ellentétben váltóáramú kompakt fénycső a legtöbb tömegfogyasztási terméket árusító üzletben beszerezhető.
(28)
Az egyetlen együttműködő EK-beli gyártó azt állította, hogy váltóáramú hálózatba kapcsolt területeken a fogyasztók választhatnak, hogy fotovoltaikus panelekkel vagy napelemekkel szerelik fel magukat, amelyek egyenáramot szolgáltatnak. Ezért a gyártó azt állította, hogy verseny van az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek között. Meg kell jegyezni, hogy az energiaellátás e két forrása közötti választás olyan döntés, amely - a szükséges beruházás szintje, valamint annak okán, hogy ez a döntés a házban található összes elektromos üzemű berendezést érinti - messze túlmutat a kompakt fénycsövek egyszerű használatán. Ezért meglehetősen valószínűtlen, hogy a fotovoltaikus panelekbe történő beruházások csupán az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek közötti verseny miatt jönnének létre. Megjegyzendő, hogy az egyenáramú kompakt fénycsövek drágábbak, mint a váltóáramúak, ezért úgy tekinthető, hogy a gazdasági logika sem támasztja alá ezt az állítást. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.
(29)
Mivel az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek nem használhatók azonos típusú villamos hálózaton, ebből következően nincs verseny a két típus között.
3.5. Az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek közötti különbségtétel
(30)
Felmerült az az érv, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsöveket nem lehet egyértelműen megkülönböztetni. Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy - jóllehet mind az egyenáramú, mind a váltóáramú kompakt fénycsövek egyaránt az ex 8539 31 90 KN-kód alá esnek - a két típus könnyen megkülönböztethető. Valójában az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek megkülönböztetésére a következő ismérvet lehet alkalmazni: váltóáramú foglalatba csavarva és áram alá helyezve az egyenáramú kompakt fénycső nem ad fényt.
(31)
Továbbá az egyenáramú kompakt fénycsöveket egyértelműen jelölik, vagyis az alacsony bemeneti feszültség világosan fel van tüntetve a terméken annak érdekében, hogy megakadályozza a fogyasztókat abban, hogy ezeket a lámpákat váltóáramú foglalatokban használják, és így tönkretegyék.
4. KÖVETKEZTETÉS A TERMÉKKÖRRŐL
(32)
A fenti megállapítások alátámasztják, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycsövek alapvető fizikai és műszaki jellemzői különböznek, és alapvető végfelhasználási területük sem azonos. Nem cserélhetők föl egymással és nem versenyeznek egymással a közösségi piacon. Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy az egyenáramú és a váltóáramú kompakt fénycső két különböző termék, és a KNK-ból származó kompakt fénycsövekre vonatkozó hatályos dömpingellenes vám nem alkalmazható az egyenáramú kompakt fénycsövek behozatalára. Ebből az is következik, hogy az eredeti vizsgálat az egyenáramú kompakt fénycsövekre nem terjedt ki, jóllehet ezt az eredeti rendelet nem határozta meg kifejezetten.
(33)
A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések hatályát az eredeti rendelet módosításával kell pontosítani.
(34)
Minthogy az 1470/2001/EK rendelet által kiszabott intézkedéseket a 866/2005/EK rendelet kiterjesztette a Vietnamban, Pakisztánban és/vagy a Fülöp-szigeteken feladott kompakt fénycsövek importjára is - függetlenül attól, hogy vietnami, pakisztáni vagy fülöp-szigeteki származásúnak vannak-e nyilvánítva - ezt a rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
5. A VISSZAHATÓ HATÁLYÚ ALKALMAZÁS IRÁNTI KÉRELEM
(35)
A (32) és (33) preambulumbekezdések következtetései alapján - melyek szerint az egyenáramú kompakt fénycsövek nem tartoztak a KNK-ból származó kompakt fénycsövek importjára vonatkozó dömpingellenes intézkedések kiszabásához vezető eredeti vizsgálatban érintett termékek közé - a termékkört visszaható hatállyal a végleges dömpingellenes vámok kivetésének dátumáig kell pontosítani.
(36)
Vagyis azon importügyletek esetében, amelyek egyenáramú kompakt fénycsövekhez kötődtek, a Közösségbe történő behozatalok alkalmával az integrált elektronikus kompakt fénycső (CFL-i) behozataláról szóló 1470/2001/EK tanácsi rendelet alapján befizetett végleges dömpingellenes vámokat vissza kell téríteni. A visszatérítést a nemzeti vámhatóságoktól kell igényelni az alkalmazható nemzeti vámszabályokkal összhangban, valamint a Közösség saját forrásainak és különösen a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 7. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1470/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(1) Végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8539 31 90 KN-kód (2004. szeptember 10-ig85393190*91 TARIC-kód és 2004. szeptember 11-től85393190*95 TARIC-kód) alá tartozó, váltóárammal működő, egy vagy több gázcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) behozatalára, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették.”
2.
A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(1) A 255/2001/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, váltóárammal működő, egy vagy több gázcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) - amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették - behozatalára kivetett, ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket a véglegesen kivetett vám összegében be kell szedni. A 255/2001/EK rendeletnek megfelelően, a Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd. vállalat által előállított importáru tekintetében ideiglenes vámmal biztosított összegeket a Zhejiang Yankon Group Co., Ltd (A241 kiegészítő TARIC-kód) által előállított importárura véglegesen kivetett vám összegében kell beszedni.”
2. cikk
A 866/2005/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8539 31 90 KN-kód (2004. szeptember 10-ig85393190*91 TARIC-kód és 2004. szeptember 11-től85393190*95 TARIC-kód) alá tartozó, váltóárammal működő, egy vagy több üvegcsővel rendelkező, olyan integrált elektronikus kompakt fénycső, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették vagy abba beleépítették (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is) behozataláról szóló 1470/2001/EK rendelet által kivetett 66,1 %-os végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni a Vietnamban, Pakisztánban és/vagy a Fülöp-szigeteken feladott, váltóárammal működő, egy vagy több üvegcsővel rendelkező integrált elektronikus kompakt fénycsőre is, amelyben az összes világító elemet és elektronikus alkatrészt a lámpaaljzathoz erősítették, vagy abba beleépítették (ideértve a mind váltóárammal, mind pedig egyenárammal működő integrált elektronikus kompakt fénycsövet is), függetlenül attól, hogy vietnami, pakisztáni vagy fülöp-szigeteki származásúnak nyilvánították-e. (85393190*92 TARIC-kód).”
3. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2001. február 9-től kell alkalmazni.
(2) Az 1470/2001/EK rendelet alapján 2001. február 9. és e rendelet hatálybalépése közötti időpontban kifizetett, dömpingellenes vám után járó valamennyi visszatérítést a 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 1150/2000/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek és különösen e rendelet 7. cikkének sérelme nélkül kell teljesíteni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 1-jén.