KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 492/2008
af 3. juni 2008
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 5. september 2007 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af mononatriumglutamat (MNG) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt på baggrund af en klage indgivet den 23. juli 2007 af Ajinomoto Foods Europe S.A.S., der tegner sig for 100 % af den samlede EF-produktion af MNG. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for den eneste EF-producent, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanterne for de berørte lande om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(4)
Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandørsammenslutninger og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Kina samt importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.
(6)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder.
(7)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. til den eneste EF-producent, 22 importører og 27 brugere af den pågældende vare samt til to råvareleverandører.
(8)
Der indkom spørgeskemabesvarelser fra den klagende EF-producent, tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, fire brugere og to leverandører.
(9)
For så vidt angår det land, der er berørt af undersøgelsen, modtog Kommissionen svar fra tre eksporterende producenter i Kina.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Producent i Fællesskabet
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrig og den forretningsmæssigt forbundne forhandler Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland.
b)
Brugere i Fællesskabet
En bruger anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at oplysningerne om brugerens virksomhed ikke blev offentliggjort, da dette ville være til betydelig skade for brugeren. Anmodningen blev konstateret at være tilstrækkeligt dokumenteret og blev derfor imødekommet.
-
Nestlé, Vevey, Schweiz
-
Unilever, Neuhausen, Schweiz.
c)
Importører i Fællesskabet
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland
-
Helm AG, Hamburg, Tyskland
-
Standard sp z.o.o, Lublin, Polen.
d)
Eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina
1)
Meihua Group
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
LingHua Group
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Planlagte kontrolbesøg hos yderligere to virksomheder i koncernen
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog, og
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog, måtte opgives, jf. betragtning 15-18.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian.
e)
Producent i referencelandet
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Thailand.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra april 2004 til udgangen af UP (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
MNG, som eksporteres til Fællesskabet og har oprindelse i Kina (den pågældende vare), er et fødevaretilsætningsstof og anvendes hovedsagelig som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter og færdiglavede fødevarer. MNG anvendes også i kosmetikindustrien. Varen angives normalt under KN-kode ex 2922 42 00.
(13)
MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Men MNG har de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad.
2.2. Samme vare
(14)
Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og MNG produceret af EF-erhvervsgrenen og solgt på fællesskabsmarkedet. Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i betragtning 30-34 fastsættes på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi. I henhold til de foreliggende oplysninger har MNG produceret og solgt i tredjelandet med markedsøkonomi stort set samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som MNG produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer MNG anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Anvendelse af grundforordningens artikel 18
(15)
Den første dag under kontrolbesøget hos en eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden havde indgivet urigtige oplysninger om eksportsalget, som blev betragtet som urigtige og vildledende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(16)
Derfor blev kontrollen indstillet, og virksomheden blev informeret om, at Kommissionen havde til hensigt at træffe foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, og virksomheden fik lejlighed til at fremsætte kommentarer.
(17)
Virksomheden gjorde ikke indsigelse mod resultaterne af undersøgelsen, for så vidt angår de forfalskede dokumenter, og heller ikke imod anvendelsen af grundforordningens artikel 18.
(18)
Kommissionen så derfor bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent, og der blev gjort brug af faktiske foreliggende oplysninger.
3.2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med nævnte artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
Tre kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(21)
Det var nødvendigt at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med en eksporterende producent fra Kina (jf. betragtning 15-18).
(22)
Kontrollen viste, at de resterende to eksporterende producenter i Kina ikke opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling.
(23)
Kontrollen viste, at en eksporterende producent i Kina (Meihua-koncernen, som består af fem selskaber) ikke kunne dokumentere, at virksomheden opfylder det andet og tredje kriterium ovenfor. For det første fremlagde Meihua-koncernen ikke et revideret konsolideret regnskab, som var i overensstemmelse med IAS 27-standarden, i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling og heller ikke under kontrolbesøget. Undersøgelsen viste, at på grund af de mange transaktioner inden for koncernen kan alene et revideret konsolideret regnskab, hvor alle interne balancer, transaktioner, indtægter og udgifter er helt fjernet, give et klart indtryk af koncernen. Meihua-koncernen fremlagde først et revideret konsolideret regnskab en rum tid efter kontrolbesøget, og derfor kunne Kommissionen hverken efterprøve oplysningerne i regnskabet eller danne sig et klart billede af koncernens finansielle situation. Endvidere kunne det konstateres, at de enkelte selskabers regnskaber ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, idet moderselskabet modregnede indtægter og udgifter, og modregningen var af væsentligt omfang. I betragtning af overtrædelserne af disse IAS-standarder og af det forhold, at overtrædelserne ikke engang blev nævnt i revisionsberetningerne, anses Meihua-koncernen for ikke at have dokumenteret, at regnskaberne var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium).
(24)
På grundlag af de individuelle regnskaber for koncernens selskaber, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, og ovennævnte oplysninger, som ikke kunne efterprøves, opdagede Kommissionen endvidere væsentlige fordrejninger af selskabernes og koncernens økonomiske situation. Der viste sig at være ydet væsentlige rentefrie lån. Det medførte en betydelig negativ arbejdskapital og eventuelle store finansielle omkostninger, som hverken fremgik af de individuelle selskabers eller af koncernens regnskab (tredje kriterium).
(25)
Det andet selskab, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, kunne ikke dokumentere, at det opfyldte de første tre kriterier. For det første traf det ikke beslutninger som reaktion på markedssignaler og uden væsentlig indgriben fra statens side, navnlig fordi staten var overrepræsenteret i bestyrelsen, og fordi selskabet havde visse tvivlsomme og beløbsmæssigt omfattende transaktioner med statsejede virksomheder (låneaftale med staten til en rente, der var dobbelt så høj som markedsrenten, forskud til statsejede virksomheder uden begrundelse) (første kriterium). For det andet fremlagde det ikke dokumentation for et klart sæt grundlæggende regnskaber, opstillet og revideret i henhold til IAS-standarder, idet det kunne konstateres, at regnskabet ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, eftersom selskabet modregnede i) forfaldne og ikke-betalte mellemværender samt ii) indtægter og udgifter. Begge former for modregning var af væsentligt omfang og gjorde det således vanskeligere at forstå transaktionerne samt andre begivenheder og forhold, der havde gjort sig gældende i forbindelse med selskabets aktiviteter. Da overtrædelsen af disse IAS-standarder ikke var nævnt i revisionsberetningen, viste selskabet ikke, at regnskabet var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium). Endvidere blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af aktiver og brugsrettigheder til jord (tredje kriterium).
(26)
Det konkluderedes derfor, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
3.3. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af nævnte artikel, undtagen i de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor indrømmes individuel behandling.
(28)
De eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at to eksporterende producenter fra Kina opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Referenceland
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland).
(31)
I indledningsmeddelelsen blev Thailand foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(32)
Kun en interesseret part fremsatte bemærkninger og foreslog Brasilien eller Indonesien som alternative referencelande. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Indonesien. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige bemærkninger fra producenter i Brasilien eller Indonesien.
(33)
Endvidere er Thailand en af verdens største MNG-producenter; landet har et konkurrencedygtigt marked, og den store MNG-producent i Thailand samarbejdede i fuldt omfang. Thailand opfyldte kriterierne for at være et hensigtsmæssigt referenceland, fordi der er konkurrence på det thailandske marked, der sælges tilstrækkeligt store mængder på det thailandske marked, og det kinesiske og det thailandske marked er sammenlignelige, for så vidt angår varesortiment og produktionsproces.
(34)
På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at Thailand er et passende referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.4.2. Metode til fastsættelse af den normale værdi
(35)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på det thailandske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, da salget fandtes at finde sted i normal handel. For så vidt angår varetyper, kunne det konstateres, at der stort set kun blev eksporteret en varetype fra Kina i UP, dvs. MNG med en renhedsgrad på 99 % eller derover, som var direkte sammenlignelig med den vare, producenten i referencelandet solgte på hjemmemarkedet. Undersøgelsen viste, at der var visse forskelle i produktionsprocessen hos thailandske og kinesiske producenter, idet sidstnævnte benytter andet udstyr, som kræver mindre elkraft. De thailandske hjemmemarkedssalgspriser blev derfor justeret i nedadgående retning med et beløb, der afspejler disse forskelle.
3.5. Eksportpris
(36)
Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i Kina og Taiwan. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de to samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 74. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
3.6. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle selskaber (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter samt provision, når dette var relevant og berettiget.
3.7. Dumpingmargener
3.7.1. For de samarbejdsvillige producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(40)
For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(41)
På det grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Selskab
Foreløbig dumpingmargen
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2. For alle andre eksporterende producenter
(42)
Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 37 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 35.
(43)
På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. Definition af EF-erhvervsgren
(44)
Den eneste samarbejdsvillige EF-producent tegnede sig for 100 % af produktionen af MNG i Fællesskabet i UP. Denne producent anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(45)
Da EF-erhvervsgrenen således kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn. Tal i parentes henviser til negative tal.
(46)
Da EF-producentens regnskabsår går fra den 1. april til den 31. marts i det efterfølgende år, henviser alle oplysningerne nedenfor til regnskabsår (RÅ) og ikke kalenderår (RÅ2005 omfatter f.eks. perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005). Oplysningerne om import angives på samme sammenlignelige grundlag.
4.2. Forbruget i Fællesskabet
(47)
Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på fællesskabsmarkedet plus importen fra Kina og andre tredjelande ifølge tal fra Eurostat. Forbruget af MNG i Fællesskabet steg fra RÅ2005 til RÅ2006 og faldt derefter støt i RÅ2007 og UP. Forbruget faldt sammenlagt 4 % i den betragtede periode.
Tabel 1
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Forbruget i Fællesskabet (tons)
Indeks
100
107
98
96
4.3. Import til Fællesskabet fra Kina
4.3.1. Mængde og markedsandel
(48)
Importen fra Kina steg betydeligt fra 4 701 tons i RÅ2005 til 34 613 tons i UP, dvs. 636 % i den betragtede periode.
(49)
Den tilsvarende markedsandel lå på mellem 3 % og 7 % i RÅ2005 og steg til trods for et fald i forbruget til mellem 38 % og 43 % i den betragtede periode.
Tabel 2
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Import fra Kina (tons)
4 701
11 376
34 254
34 613
Indeks
100
242
729
736
Kinas markedsandel
Indeks
100
226
745
768
Kilde: Importmængder fra Eurostat.
4.3.2. Salgspris pr. enhed
(50)
Gennemsnitspriserne på import fra Kina svingede i den betragtede periode og udviste sammenlagt et beskedent fald på 2 %.
Tabel 3
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Priser på import fra Kina (EUR/ton)
790
818
785
773
Indeks
100
104
99
98
Kilde: Importpriser fra Eurostat.
4.3.3. Prisunderbud
(51)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(52)
Ved anvendelse af denne metode lå prisforskellen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), dvs. prisunderbudsmargenen, på mellem 21 % og 24 %.
4.4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(53)
Udviklingen i alle de økonomiske forhold, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgt for at fastlægge EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode.
4.4.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
(54)
Produktionskapaciteten steg 5 % i RÅ2006 og derefter yderligere 3 procentpoint i RÅ2007 for til sidst at forblive uændret i UP. Stigningerne var en følge af nye investeringer, jf. betragtning 60.
(55)
EF-erhvervsgrenens produktion af MNG faldt støt og udviste sammenlagt en nedgang på 6 % i den betragtede periode. Produktionstallene for RÅ2007 og UP afspejler, at EF-erhvervsgrenen blev nødt til at standse produktionen i en måned i 2006.
(56)
Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 14 % i den betragtede periode.
Tabel 4
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Produktionskapacitet
Indeks
100
105
108
108
Produktion
Indeks
100
99
93
94
Kapacitetsudnyttelse
Indeks
100
95
86
86
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.2. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet
(57)
EF-erhvervsgrenens salg af MNG til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet steg lidt i RÅ2006 for derefter at udvise et kraftigt fald i RÅ2007 på 25 procentpoint. Salget faldt 24 % i den betragtede periode. Den kraftige nedgang i salgsmængderne førte til et betydeligt fald i markedsandelen på sammenlagt 12,5 procentpoint i den betragtede periode (fra en markedsandel på 58,6 % i RÅ2005 til 46,1 % i UP).
(58)
De gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg 19 % i den betragtede periode. Stigningen var endnu større i RÅ2007 (+23 %), men derefter var der tale om et beskedent fald i priserne i de sidste tre måneder i UP. Prisstigningen var nødvendig for at dække stigningen i omkostningerne til råmaterialer og andre input. Selv om det faktisk lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge produktionseffektiviteten i forbindelse med MNG, kunne salgspriserne ikke dække produktionsomkostningerne i UP.
Tabel 5
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Salgsmængde
Indeks
100
101
76
76
Markedsandel
Indeks
100
94
77
79
Gennemsnitlige priser
Indeks
100
106
123
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.3. Lagre
(59)
I løbet af den betragtede periode forøgedes lagerbeholdningerne med 52 %. Væksten i lagerbeholdningerne fandt sted i den anden halvdel af den betragtede periode og faldt sammen med det kraftige fald i salget, som begyndte i RÅ2007. I slutningen af UP var lagerbeholdningerne stadig store.
Tabel 6
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Lagre
Indeks
100
101
153
152
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.4. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
(60)
EF-erhvervsgrenens salg af samme vare på fællesskabsmarkedet var ikke rentabelt i den betragtede periode. I begyndelsen af perioden skal dette forhold dog ses på baggrund af Ajinomoto Foods Europe (AFE)'s erhvervelse af Orsan SA og den omstrukturering, der fandt sted på det pågældende tidspunkt. Orsan SA's økonomiske situation havde rent faktisk været dårlig indtil 2003, og AFE iværksatte en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og forbedre effektiviteten med særlige investeringer i 2004 og 2005. Investeringerne havde til formål at øge produktionskapaciteten, udvikle en ny produktlinje og øge energieffektiviteten. Den koncern, som EF-erhvervsgrenen nu tilhører, overførte også knowhow, herunder nye og mere effektive bakteriestammer til den gæringsproces, som er nødvendig for produktionen af MNG i Fællesskabet.
(61)
Selv om investeringerne også fortsatte i 2006 og 2007, lykkedes det EF-erhvervsgrenen at reducere tabet, navnlig i UP, på grund af højere salgspriser, men også som følge af mere effektiv udnyttelse af råmaterialer og energi. Men det var ikke muligt med yderligere prisstigninger. Der blev stadig flere kinesiske eksportører, og de trængte hurtigt ind på fællesskabsmarkedet. Derfor led EF-erhvervsgrenen fortsat store tab ved salg på fællesskabsmarkedet i UP.
(62)
Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt i hele den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten.
(63)
Den likviditet, der blev skabt som følge af MNG produceret og solgt i EU, var som de øvrige finansielle indikatorer negativ i hele den betragtede periode.
(64)
Bortset fra det økonomiske tab var der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som er en del af Ajinomoto-koncernen, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter.
Tabel 7
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Rentabilitet
Indeks
(100)
(103)
(66)
(75)
Investeringer
Indeks
100
211
65
51
Investeringsafkast
Indeks
(100)
(92)
(63)
(67)
Likviditet
Indeks
(100)
(102)
(59)
(83)
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(65)
EF-erhvervsgrenens beskæftigelse faldt 9 % i den betragtede periode. Lønningerne steg først 6 % i RÅ2006 i forhold til RÅ2005. Men i RÅ2007 og UP faldt lønningerne til det niveau, de havde haft i RÅ2005.
(66)
Produktiviteten steg 3 % i RÅ2006 og udviste derefter et beskedent fald i RÅ2007. I UP steg produktiviteten igen til det samme niveau som i RÅ2006.
Tabel 8
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Beskæftigelse
Indeks
100
95
92
91
Lønninger
Indeks
100
106
100
100
Produktivitet
Indeks
100
103
101
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.6. Vækst
(67)
Forbruget i Fællesskabet faldt 4 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens salgsvolumen faldt 24 %. Derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode.
4.4.7. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(68)
Dumpingmargenerne for eksportører i Kina fremgår af afsnittet om dumping ovenfor og ligger væsentligt over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
(69)
Der er intet tegn på, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping. Det skal bemærkes, at importen af MNG ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2003.
4.5. Konklusion vedrørende skade
(70)
De fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Produktion og kapacitetsudnyttelse faldt henholdsvis 6 % og 14 %. Nok faldt forbruget på fællesskabsmarkedet 4 %, men EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere, dvs. 24 %, og derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen. Andre skadesindikatorer, som f.eks. lagre og beskæftigelse, udviklede sig også i negativ retning i den betragtede periode.
(71)
Undersøgelsen viste, at lavprisimporten fra Kina underbød EF-erhvervsgrenens priser med op til 24 % i UP. EF-erhvervsgrenens salgspriser steg 19 % i den betragtede periode som følge af omkostningsstigninger, men det medførte en nedgang i salgsmængderne og i markedsandelen. Derfor udviklede de øvrige finansielle skadesindikatorer, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, sig også negativt i den betragtede periode.
(72)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(73)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Dumpingimportens følgevirkninger
(74)
I den betragtede periode blev lavprisdumpingimporten fra Kina mængdemæssigt over syv gange større, hvilket medførte en stigning i markedsandelen i Fællesskabet for MNG fra Kina fra 3-7 % i RÅ2005 til 38-43 % i UP. Samtidig var de kinesiske eksportører de eneste aktører på markedet, som sænkede salgsprisen. Forhåndenværende oplysninger viser, at både EF-producenten og eksportører fra andre tredjelande hævede deres priser som følge af stigende produktionsomkostninger (navnlig højere priser på råmaterialer og energi).
(75)
Stigningen i importen fra Kina faldt sammen med forværrelsen af EF-erhvervsgrenens situation. I RÅ2006 steg importmængderne fra Kina 142 %, mens salgsmængden i Fællesskabet steg 1 %. I RÅ2007 steg importmængden fra Kina yderligere 201 %, og salgspriserne faldt 4 %, mens salgsmængden i Fællesskabet faldt 25 procentpoint. Derfor oplevede EF-erhvervsgrenen en nedgang i de mængder, der blev solgt på fællesskabsmarkedet, og mistede som følge heraf 12,5 procentpoint af markedsandelen i UP. Pristrykket som følge af dumpingimporten fra Kina forhindrede EF-erhvervsgrenen i at hæve salgspriserne til et niveau, som ville fjerne tabet og forbedre den finansielle situation yderligere.
(76)
På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i UP, samt tab af markedsandel.
5.3. Andre faktorers følgevirkninger
5.3.1. Import fra andre tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande, som ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt 65 % i den betragtede periode, hvilket medførte en nedgang i markedsandelen fra 35-40 % i RÅ2005 til 10-15 % i UP. Disse importpriser steg 20 % i den betragtede periode svarende til udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser.
(78)
Udviklingen i importen fra tredjelande mellem RÅ2005 og UP fremgår af følgende, både for så vidt angår mængder og priser:
Tabel 9
Andre tredjelande
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Samlet import
(tons)
31 910
30 926
13 080
11 225
Indeks
100
97
41
35
Kilde: Eurostat.
Andre tredjelande
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Gennemsnitspris for hele importen
(EUR/ton)
789
831
976
945
Indeks
100
105
124
120
Kilde: Eurostat.
(79)
På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, der var påført EF-erhvervsgrenen.
5.3.2. Udviklingen i efterspørgslen
(80)
For så vidt angår udviklingen i efterspørgslen, faldt forbruget af MNG i Fællesskabet mellem RÅ2005 og UP. Men da der kun var tale om et beskedent fald (- 4 %), kan det ikke forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet, som var på 24 %. Det skal understreges, at EF-erhvervsgrenen mistede 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, og at salget blev erstattet af dumpingimport med oprindelse i Kina. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på fællesskabsmarkedet.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater og produktivitet
(81)
Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater kunne være årsag til den skade, der var forvoldt, men det skal bemærkes, at eksportsalget steg med over 50 % i den betragtede periode. Påstanden må derfor afvises.
(82)
For så vidt angår produktivitetsfaktoren, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen kunne reducere de faste omkostninger og arbejdsomkostningerne og øge produktiviteten pr. arbejdstager i den betragtede periode.
(83)
På baggrund af ovenstående har hverken EF-erhvervsgrenens eksportresultater eller en påstået nedgang i produktiviteten medvirket til at forringe situationen i UP.
5.3.4. Valutakurssvingninger
(84)
Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af MNG til Fællesskabet, at USD har mistet værdi i forhold til euroen. Det kunne faktisk konstateres, at langt størstedelen af importtransaktionerne fra Kina til Fællesskabet faktureres i USD.
(85)
Som bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.
(86)
I praksis undersøges dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt gennem fastlæggelse af prisunderbuddet, pristrykket og prisfaldet. Til dette formål sammenlignes de dumpede eksportpriser og EF-erhvervsgrenens salgspriser, og de eksportpriser, der anvendes til skadesberegningerne, skal i visse tilfælde omregnes til en anden valuta for at tilvejebringe et sammenligningsgrundlag. Følgelig sikrer brugen af vekselkurser i denne sammenhæng kun, at prisforskellen fastsættes på et sammenligneligt grundlag. Det fremgår heraf, at vekselkursen principielt ikke kan udgøre en anden skadesfaktor.
(87)
Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i nævnte artikel indeholder ingen henvisning til faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis importen foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, så anses den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser altså ikke for at kunne udgøre en anden skadesfaktor.
(88)
Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, f.eks. udsving i vekselkurserne, kan således ikke tillægges afgørende betydning, og en sådan analyse ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen.
(89)
Uanset ovenstående forholder det sig under alle omstændigheder sådan, at selv på basis af vekselkursen fra begyndelsen af RÅ2005 underbød importen fra Kina EF-erhvervsgrenens priser i betydeligt omfang. Den store underbudsmargen kan derfor ikke forklares med ændringen i vekselkursen mellem euroen og USD i den betragtede periode.
(90)
På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at styrkelsen af euroen i forhold til USD ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.
5.3.5. EF-erhvervsgrenens import
(91)
Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen importerede MNG fra ikke-kinesiske forretningsmæssigt forbundne fabrikker uden for Fællesskabet, og at det havde en indvirkning på salget af de mængder MNG, der blev produceret i Fællesskabet.
(92)
Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen omlagde salgsstrukturen/kanalerne i Fællesskabet efter erhvervelsen af Orsan. Næsten hele den mængde MNG, EF-erhvervsgrenen solgte på fællesskabsmarkedet i UP, var produceret af den eneste EF-producent. Salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode.
(93)
Visse interesserede parter fremførte endvidere, at EF-erhvervsgrenen eller andre selskaber i Ajinomoto-koncernen er forretningsmæssigt forbundet med kinesiske MNG-producenter, som eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet. Det hævdedes, at eksport til Fællesskabet fra de forretningsmæssigt forbundne selskaber forårsagede den skade, der er forvoldt EF-erhvervgrenen. Det hævdedes endvidere, at Ajinomoto-koncernen selv er ansvarlig for de kinesiske eksportørers prispolitik.
(94)
Undersøgelsen viste, at forbindelsen til et kinesisk selskab, som hævdedes at være forretningsmæssigt forbundet med Ajinomoto-koncernen, ophørte før UP. Endvidere viste selskabets eksportsalg til Fællesskabet i årene før UP sig at være af ubetydeligt omfang. I forbindelse med to andre kinesiske MNG-producenter, som var forretningsmæssigt forbundet med den eneste EF-producent, viste det sig, at deres eksport til Fællesskabet i UP var af ubetydeligt omfang. Det forhold, at Ajinomoto-gruppen kan have været ansvarlig for selskabernes prispolitik, blev ikke anset for relevant i denne forbindelse.
(95)
Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den væsentlige skade, der er påført dem.
5.3.6. Ny markedsordning for sukker
(96)
Visse interesserede parters påstand om, at Fællesskabets nye markedsordning for sukker (og den deraf følgende stigning i sukkerpriserne) skulle have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, blev ikke bekræftet. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen drog fordel af langsigtede aftaler, som blev indgået en rum tid inden gennemførelsen af den nye ordning, og som sikrede en lav indkøbspris for sukker i det meste af den betragtede periode. I den anden halvdel af UP, efter gennemførelsen af den nye markedsordning for sukker, steg indkøbsprisen for sukker lidt, men virkningen blev delvis udlignet, fordi gæringsteknologien nu er blevet mere effektiv. Gæringsudbyttet steg i UP og er højt sammenlignet med, hvad kinesiske producenter opnår i gennemsnit. Det vil sige, at EF-producenter har brug for væsentligt mindre sukker pr. ton MNG end kinesiske producenter.
5.3.7. Forskel på råmaterialer
(97)
I Fællesskabet fremstilles MNG af sukkermelasse, mens det i Kina fremstilles af majs- eller risstivelse. Visse interesserede parter hævdede, at prisudviklingen for disse råmaterialer kunne have givet de kinesiske producenter en fordel. Sammenlignes omkostningerne til de råmaterialer, der er brug for til at fremstille den samme mængde MNG, viser det sig dog, at det er en fordel at producere MNG af melasse. Foreliggende oplysninger tyder endda på, at fordelen blev endnu større i UP på grund af den kraftige stigning i majspriserne, både internationalt og på det kinesiske marked. Men på grund af de kinesiske dumpingvarer gav denne fordel sig ikke udslag i en større markedsandel for MNG af melasse, fremstillet af EF-erhvervsgrenen.
(98)
Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at forskellen på de råmaterialer, som EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina anvender, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.
5.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(99)
Ovenstående analyse har vist, at der var en omfattende stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina mellem RÅ2005 og UP, såvel som et højt prisunderbudsniveau i UP. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket bl.a. førte til store tab for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(100)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(101)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, råvareleverandørernes, importørernes og brugernes interesser.
6.2. EF-erhvervsgren
6.2.1. EF-erhvervsgrenens karakter og struktur
(102)
EF-erhvervsgrenen består af en enkelt producent i Frankrig. Selskabet ejes af Ajinomoto-koncernen, som bl.a. er involveret i produktion og salg af MNG i hele verden. EF-erhvervsgrenen købte råmaterialerne af EF-leverandører, hvilket således havde en betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne.
6.2.2. Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger
(103)
EF-erhvervsgrenen har siden RÅ2005 bestræbt sig på at investere i en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og kan derfor anses for at være levedygtig. Men på grund af dumpingimport er der forvoldt skade i form af en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgsprisen, hvilket har ført til store finansielle tab for EF-erhvervsgrenen. Det forventes, at mængden af MNG solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold, og at priserne på fællesskabsmarkedet også i et vist omfang vil stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau.
(104)
Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.
(105)
EF-erhvervsgrenen led som nævnt væsentlig skade på grund af dumpingimporten med oprindelse i Kina. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret, og de positive virkninger af de senere års investeringer vil således blive undermineret. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.
(106)
Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.
6.3. Importører
(107)
Tre importører i alt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og alle var imod indførelse af antidumpingforanstaltninger. Disse importører tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet og ca. 19 % af forbruget af MNG i Fællesskabet i UP.
(108)
På baggrund af de foreløbige resultater er det blevet konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en ubetydelig indvirkning på to af de samarbejdende importører. For så vidt angår den tredje, ser MNG i første omgang ud til at tegne sig for 7-12 % af importørens omsætning. Under fem arbejdstagere i selskabet beskæftiger sig direkte med MNG-delen af selskabets aktiviteter. Selskabets fortjeneste ved salg af MNG er ringe. På baggrund heraf burde indførelsen af antidumpingtold ikke få en ubetydelig indvirkning. Men indførelsen af foranstaltninger forventes at medføre en stigning i priserne for MNG (fra alle kilder) på fællesskabsmarkedet. Importøren burde derfor kunne overføre hele eller næsten hele den stigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, uden nogen væsentlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
(109)
Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for importørerne.
6.4. Brugere
(110)
Fire brugerselskaber i alt, som tegner sig for 18 % af importen af MNG fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Selskaberne er aktive inden for fødevareforarbejdnings- og kosmetikindustrien.
(111)
To af de samarbejdende brugere beskæftiger sig med fødevareforarbejdning. Disse to selskaber tegnede sig sammenlagt for ca. 17 % af importen af MNG fra Kina i UP. Det skal bemærkes, at begge selskaber også får betydelige mængder fra EF-erhvervsgrenen samt fra andre kilder. Det skal også bemærkes, at MNG-relaterede aktiviteter kun tegner sig for en beskeden del af begge selskabers samlede aktiviteter. For så vidt angår et af selskaberne, som kun importerede meget små mængder MNG fra Kina i UP, vil indførelsen af foranstaltninger få en ubetydelig indvirkning. For så vidt angår det andet selskab, vil indvirkningen af den eventuelle indførelse af foranstaltninger blive undersøgt nærmere.
(112)
For så vidt angår de to andre samarbejdende brugere, kunne det konstateres, at de kun tegnede sig for ca. 1 % af importen fra Kina i UP. Derfor blev indførelsen af antidumpingforanstaltninger anset for ikke at ville få en væsentlig indvirkning på selskabernes finansielle situation.
(113)
Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.
6.5. Leverandører af råmaterialer
(114)
To leverandører besvarede spørgeskemaet og støttede indførelsen af antidumpingforanstaltninger. En af dem er leverandør af råmaterialer, dvs. sukkermelasse, til EF-erhvervsgrenen. Den sukkermelasse, som dette selskab leverer til EF-erhvervsgrenen, tegner sig for ca. 5 % af selskabets omsætning. Hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er der som anført ovenfor risiko for, at EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt bringes i fare. Skulle det ske, ville det få en tydelig negativ indvirkning på den situation, som leverandørerne af råmaterialer til EF-erhvervsgrenen befinder sig i.
(115)
For så vidt angår den anden leverandør, vil spørgsmålet blive undersøgt nærmere efter indførelsen af foreløbige foranstaltninger.
(116)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel efter råmaterialer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning.
6.6. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(117)
Visse interesserede parter hævdede, at Ajinomoto-koncernen muligvis ikke blot havde en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet, men også på verdensmarkedet. De anførte, at når man ser bort fra kinesiske konkurrenter, har Ajinomoto-koncernen i realiteten monopol på produktion af MNG på verdensplan. Det skal dog fremhæves, at på baggrund af oplysninger fra en af de interesserede parter, som fremsatte denne påstand, tegner ikke-kinesisk og ikke-Ajinomoto-relateret produktion af MNG sig stadig for over 500 000 tons (hvilket er mere end Ajinomoto-koncernens samlede produktion af MNG).
(118)
For så vidt angår situationen på fællesskabsmarkedet i tilfælde af antidumpingforanstaltninger vil de berørte eksporterende producenter i Kina - i betragtning af deres stærke markedsposition - sandsynligvis blive ved med at sælge deres varer, dog ikke til dumpingpriser. Det er også sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på fællesskabsmarkedet, herunder producenterne i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien og Taiwan. Det bør fremhæves, at i begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen fra disse kilder sig for 31,4 % af fællesskabsmarkedet, og der var tale om en betydelig nedgang på grund af dumpingimporten fra Kina. Brugerne ville derfor sandsynligvis fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af MNG. Uden foranstaltninger vil EF-erhvervsgrenens fremtid dog blive sat på spil, og dens forsvinden ville i høj grad reducere konkurrencen på fællesskabsmarkedet.
6.7. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(119)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.
7. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(120)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(121)
Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen.
(122)
Da EF-erhvervsgrenen led finansielle tab i hele den betragtede periode, blev den fortjeneste, der kunne have været opnået uden dumpingimporten, baseret på de fortjenstmargener for samme vare, som blev opnået i den betragtede periode af MNG-producenter i lande uden dumpingimport fra Kina (dvs. Taiwan og Thailand). På det grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(123)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(124)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(125)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Selskab
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumping toldsats
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Alle andre selskaber
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(126)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-kode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre selskaber
39,7
A999
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2008.
A BIZOTTSÁG 492/2008/EK RENDELETE
(2008. június 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2007. szeptember 5-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát (a továbbiakban: NG) Közösségbe történő behozatala tekintetében dömpingellenes eljárás kezdeményezését jelentette be.
(2)
Az eljárást az NG teljes közösségi termelésének 100 %-át előállító Ajinomoto Foods Europe S.A.S. által 2007. július 23-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz az eljárás kezdeményezésének indokolására elégségesnek tekinthető, az említett termék dömpingelésére és az egyetlen közösségi gyártót emiatt ért jelentős kárra vonatkozó egyértelmű bizonyítékokat tartalmaz.
1.2. Az eljárás által érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás kezdeményezéséről a panaszost, az exportáló gyártókat, az importőröket, az érintett beszállítókat és felhasználókat, valamint az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek.
(4)
A panaszos, az exportáló gyártók, az importőrök, a beszállítói szervezetek és a felhasználók ismertették a véleményüket. Valamennyi érdekelt fél számára, aki a meghallgatását kérelmezte és igazolta, hogy a meghallgatása különleges okoknál fogva szükséges, a meghallgatást biztosították.
(5)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy tekintettel a Kínai Népköztársaságban található exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a vizsgálat során mintavétel alkalmazására kerülhet sor. Az együttműködésre való hajlandóságukat jelző, kínai exportáló gyártók és közösségi importőrök a vártnál kisebb száma miatt azonban a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.
(6)
A Bizottság az érintett exportőröknek és a Kínai Népköztársaság hatóságainak formanyomtatványokat küldött, abból a célból, hogy amennyiben azt igényelnék, a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be.
(7)
A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak kérdőívet küldött, azaz az egyetlen közösségi gyártónak, huszonkét importőrnek és az érintett termék huszonhét felhasználójának, valamint két nyersanyagszállítónak.
(8)
A panaszos közösségi gyártótól, három független importőrtől, négy felhasználótól, valamint két beszállítótól érkezett válasz.
(9)
A vizsgálat által érintett ország vonatkozásában a Bizottság a Kínai Népköztársaság három exportáló gyártótól kapott választ.
(10)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt minden információt megkért és ellenőrzött. A következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatást:
a)
A Közösségben található gyártó
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Franciaország és a vele kapcsolatban álló forgalmazó, Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Németország
b)
Közösségi felhasználók
Egy felhasználó az alaprendelet 19. cikke alapján kérte, hogy az adatait ne tegyék közzé, mivel ez rendkívül hátrányosan érintené. A kérelmet kellőképpen megalapozottnak találták, így elfogadták.
-
Nestlé, Vevey, Svájc
-
Unilever, Neuhausen, Svájc
c)
Közösségi importőrök
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Németország
-
Helm AG, Hamburg, Németország
-
Standard sp z.o.o., Lublin, Lengyelország
d)
Exportáló gyártók és kapcsolt vállalataik a Kínai Népköztársaságban
1.
Meihua csoport
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2.
LingHua csoport
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. A csoport két másik vállalatánál -
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog és
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog - a beütemezett ellenőrző látogatásoktól a (15)-(18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt el kellett tekinteni
3.
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian
e)
Gyártó az analóg országban
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaiföld
1.3. Vizsgálati időszak
(11)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időtartamot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár meghatározása szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2004. áprilistól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(12)
A Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe behozott NG (a továbbiakban: érintett termék) olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főleg ízfokozóként használnak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A terméket a kozmetikai ipar is alkalmazza. Rendszerint az ex 2922 42 00 KN-kóddal jelentik be.
(13)
Az NG különböző méretű csomagolásban kapható, 0,5 grammos fogyasztási egységektől az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig. A kisebb méretű csomagokat kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb méretűeket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A különböző méretben csomagolt, illetve a különböző tisztaságú nátrium-glutamát jellemzői azonban nem térnek el egymástól.
2.2. A hasonló termék
(14)
Nem találtak eltérést az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által előállított, majd a közösségi piacon értékesített NG között. A Kínai Népköztársaság átmeneti gazdaság, és a (30)-(34) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket meg kellett állapítani egy piacgazdaságú harmadik országban beszerzett információk alapján. A rendelkezésre álló információk alapján a piacgazdaságú harmadik országban előállított és értékesített NG a Kínai Népköztársaságban előállított és a Közösségbe exportált NG-vel azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik. Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az NG valamennyi fajtája az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekinthető.
3. DÖMPING
3.1. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása
(15)
Az egyik exportáló gyártó esetében a helyszíni ellenőrzés első napján azt állapították meg, hogy az exportértékesítéseivel kapcsolatosan olyan hamisított adatokat nyújtott be, amelyek az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében hamis és félrevezető információknak tekinthetők.
(16)
Tekintettel erre a ténymegállapításra az ellenőrzést beszüntették, és a vállalatot tájékoztatták, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján az (átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges) ténymegállapításokat a rendelkezésre álló tényekre szándékozzák alapozni, valamint a vállalat lehetőséget kapott észrevételei megtételére.
(17)
Válaszában a vállalat nem vitatta a vizsgálat dokumentumok hamisítására vonatkozó ténymegállapításait, és nem emelt kifogást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozóan.
(18)
Tekintettel e körülményekre az érintett exportáló gyártó által szolgáltatott információkat figyelmen kívül hagyták, és a rendelkezésre álló tényeket használták fel.
3.2. Piacgazdasági elbánás
(19)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, az említett cikk (1)-(6) bekezdésének megfelelően rendes értéket kell megállapítani azokra az exportáló gyártókra vonatkozóan, amelyekről megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelnek, azaz, amennyiben kimutatható, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a hasonló termék gyártásakor és értékesítésekor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a kritériumoknak a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:
1.
piaci körülményekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg az üzleti döntéseket és merülnek fel a kiadások;
2.
a cégeknek egy átlátható számviteli nyilvántartásuk van, amelyet nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független könyvvizsgálók ellenőriznek, és amely minden célból felhasználható;
3.
az előző nem piacgazdasági rendszerből nem kerültek át jelentős torzulások;
4.
csődtörvények és tulajdonjog biztosítja a jogbiztonságot és a stabilitást;
5.
a valutaváltás piaci árfolyamon történik.
(20)
Három kínai exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánási formanyomtatványon a megadott határidőn belül.
(21)
Egy kínai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni kellett (lásd a fenti (15)-(18) preambulumbekezdést).
(22)
Az ellenőrzés megállapította, hogy a fennmaradó két exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás mind az öt kritériumának.
(23)
Az ellenőrzés megállapítása szerint az egyik kínai exportáló gyártó (az öt vállalatból álló Meihua csoport) nem tudta bizonyítani, hogy a fent említett második és harmadik kritériumnak megfelel. Először is, a Meihua csoport sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, sem az ellenőrző látogatás során nem mutatott be a 27. nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat. A vizsgálat kimutatta, hogy mivel a csoporton belül sok tranzakció történik, csak az olyan, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek az összes csoporton belüli mérleget, tranzakciót, jövedelmet és költséget teljes mértékben kizárják, adhatnának világos képet a csoportról. A Meihua csoport csak jóval az ellenőrző látogatás után nyújtott be ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat, ami nem tette a Bizottság számára lehetővé, hogy az elszámolásokban szereplő adatokat ellenőrizze, illetve, hogy világos képet kapjon a csoport pénzügyi helyzetéről. Továbbá megállapításra került, hogy az egyéni vállalatok elszámolásai nem feleltek meg az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardoknak, mivel az anyavállalat a bevételeket és kiadásokat kiegyenlítette, és ez az ellentételezés dologi természetű volt. Tekintettel a nemzetközi számviteli standardok megszegésére, és mivel ezt a könyvvizsgálói jelentésekben meg sem említették, nem tekinthető úgy, mintha a Meihua csoport bizonyította volna a nyilvántartásainak az említett standardoknak megfelelően történő ellenőrzését (második kritérium).
(24)
Másodszor, az ellenőrző látogatás során, a csoport ellenőrzött vállalatainak egyéni elszámolásai, valamint a fent említett ellenőrizetlen információk alapján, a vállalatok és a csoport pénzügyi helyzetében jelentős torzulásokat észleltek. Jelentős összegben kamatmentes hitelezést mutattak ki. Ennek eredményeképpen jelentős mértékű a negatív működő tőke és a potenciálisan magas pénzügyi költségek nem tükröződnek az egyes vállalatok vagy a csoport nyilvántartásaiban (harmadik kritérium).
(25)
A második vállalat, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az első három kritériumnak. Először is, a vállalat a döntéseit nem a piaci jelzésekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, kiváltképpen mert az állam képviselete az igazgatótanácsban túlsúlyos, valamint a vállalatnak kétes, jelentős összegű ügyletei voltak állami tulajdonban lévő vállalkozásokkal (állami kölcsön a piaci kamatláb kétszereséért, indokolás nélkül állami tulajdonban lévő vállalkozásoknak fizetett előlegek) (1. kritérium). Másodszor, nem bizonyította, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően elkészített és ellenőrzött, egyetlen átlátható számviteli nyilvántartással rendelkezik, mert az elszámolásokat nem találták az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardnak megfelelőnek, mivel a vállalat i. követelésekkel kötelezettségeket; valamint ii. bevételeket és kiadásokat egyenlített ki. Mindkét dologi természetű kiegyenlítéstípus ily módon csökkentette az ügyletek, továbbá a vállalat tevékenysége során felmerülő egyéb események és körülmények átláthatóságát. Mivel a nemzetközi számviteli standardok megszegését nem említették a könyvvizsgálói jelentésben, a vállalat nem bizonyította, hogy a nyilvántartását az említett standardoknak megfelelően ellenőrizték (2. kritérium). Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások voltak megfigyelhetőek az eszköz- és földhasználati jogok nem megfelelő értékbecslésében (3. kritérium).
(26)
Következésképpen levonható az a következtetés, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem bizonyította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket teljesíti.
3.3. Egyéni elbánás
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, az azon cikk hatálya alá eső országokra, adott esetben, országos vámot vetnek ki, kivéve azokban az esetekben, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumot teljesítik, és ezért egyéni elbánást nyernek.
(28)
A piacgazdasági elbánás kritériumait nem teljesítő exportáló gyártók az egyéni elbánást is kérelmezték arra az esetre, ha nem nyernének piaci elbánást.
(29)
A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt.
3.4. Rendes érték
3.4.1. Analóg ország
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az átmeneti gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánást nem nyert exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(31)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapítása céljából Thaiföldet javasolták megfelelő analóg országnak. A Bizottság felkért minden érdekelt felet, hogy tegye meg észrevételeit erről a javaslatról.
(32)
Csak egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, amelyben alternatívaként Brazíliát vagy Indonéziát javasolta analóg országnak. A Bizottság ismert vállalatokkal lépett kapcsolatba Brazíliában és Indonéziában. A brazil vagy indonéz gyártóktól azonban a kérdőívekre válasz vagy bármilyen értékelhető észrevétel nem érkezett.
(33)
Továbbá Thaiföld világszerte az egyik legnagyobb NG-termelő, versenyző piaccal, és a thaiföldi fő NG-gyártó teljes mértékben együttműködött. Thaiföld teljesíti a megfelelő analóg ország kritériumait, mivel a thaiföldi piacon van verseny, a thaiföldi piacon elegendő mennyiséget adnak el, valamint a kínai és a thaiföldi piac a termékskála és a gyártási folyamat szempontjából is összehasonlítható.
(34)
Tekintettel a fentiekre, ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban Thaiföld megfelelő analóg országot jelent.
3.4.2. A normál érték megállapításához alkalmazott módszertan
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg, azaz a thaiföldi belföldi piacon az összehasonlítható terméktípusokért megfizetett vagy megfizetendő árak alapján, mivel megállapítható, hogy ezeket rendes kereskedelmi forgalomban képezték. A terméktípusok tekintetében megjegyzendő, hogy lényegében csak egy terméktípust, vagyis legalább 99 %-os tisztaságú NG-t exportáltak a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból, és ez közvetlenül összehasonlítható az analóg ország gyártója által a belföldi piacon eladott termékkel. A vizsgálat kimutatott bizonyos eltéréseket a thaiföldi és a kínai gyártók termelési eljárásai között, abban, hogy az utóbbiak másfajta, kevesebb villamosenergia-felhasználást igénylő berendezést használnak. A thaiföldi belföldi eladási árakat ezért lefelé módosították a különbséget tükröző összeggel.
3.5. Exportár
(36)
Valamennyi együttműködő kínai exportáló gyártó Közösségbe történő exportértékesítései vagy közvetlenül független közösségi vevőknek, vagy a Kínai Népköztársaságban, illetve Tajvanon található kapcsolatban nem álló vállalkozásokon keresztül történtek. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárakat az érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján állapították meg.
(37)
Az összes többi kínai exportáló gyártó vonatkozásában a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Összehasonlítást készített a két együttműködő exportőr által a kérdőívekre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségéről és az Eurostat import statisztikáiból nyert, a Kínai Népköztársaságból származó összes dömpingelt importról. Az együttműködés így megállapított százaléka 74 %. Ez alapján az együttműködés szintje alacsonynak tekinthető. Következésképpen az exportárakat ideiglenesen az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban egyéni elbánást nyert két együttműködő kínai exportáló gyártó legmagasabb dömpingkülönbözetű ügyletei alapján állapította meg.
3.6. Összehasonlítás
(38)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt.
(39)
A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolót eltéréseket. Valamennyi vizsgált vállalat (együttműködő exportáló gyártók és az analóg ország gyártója) esetében a szállítási költségek, tengeri fuvar és biztosítási költségek, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási költségek, hitelköltségek, valamint jutalékok eltéréseit adott esetben és amennyiben indokolt volt, figyelembe vették.
3.7. Dömpingkülönbözetek
3.7.1. Az egyéni elbánást nyert, együttműködő gyártók esetében
(40)
Az egyéni elbánást nyert vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének rendelkezései szerint, a normál érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.
(41)
Ez alapján a dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2. Az összes többi exportáló gyártó esetében
(42)
Az országos dömpingkülönbözetet a (37) preambulumbekezdésben meghatározott exportár és a (35) preambulumbekezdésben meghatározott rendes érték összehasonlítása alapján számították ki.
(43)
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 39,7 %-ában állapították meg.
4. KÁR
4.1. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(44)
A vizsgálati időszak során az egyetlen együttműködő közösségi gyártó állította elő az NG közösségi termelésének 100 %-át. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a gyártó a közösségi gazdasági ágazatnak tekinthető.
(45)
Mivel a közösségi gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, minden szenzitív adatokkal kapcsolatos adatot a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett vagy tartományokba kellett sorolni. A zárójelben szereplő adatok negatív számokkal kapcsolatosak.
(46)
Mivel a közösségi gyártó április 1-jétől a következő év március 31-ig terjedő pénzügyi évet használ, minden alábbi adat pénzügyi évre, és nem naptári évre vonatkozik (például a 2005-ös pénzügyi év a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig terjedő időszakot foglalja magában). Az importra vonatkozó adatok összehasonlítható módon, ugyanazon az alapon kerülnek bemutatásra.
4.2. Közösségi fogyasztás
(47)
A közösségi fogyasztást úgy állapították meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített volumenhez az Eurostat adatai alapján hozzáadták a Kínai Népköztársaságból és más harmadik országokból származó behozatalt. Az NG közösségi fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a 2006-os pénzügyi év alatt nőtt, mielőtt folyamatosan csökkent volna a 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak során. A figyelembe vett időszak során a fogyasztás összességében 4 %-kal csökkent.
1. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Közösségi fogyasztás (tonna)
Index
100
107
98
96
4.3. A Kínai Népköztársaságból származó közösségi behozatal
4.3.1. Volumen és piaci részesedés
(48)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene a 2005-ös pénzügyi évi 4 701 tonnáról a vizsgálati időszak során 34 613 tonnára jelentősen nőtt, azaz a figyelembe vett időszak alatt 636 %-kal.
(49)
Az ennek megfelelő piaci részesedés a 2005-ös pénzügyi évben a 3-7 %-os tartományba esett, és a figyelembe vett időszak alatt a 38-43 %-os tartományig nőtt, annak ellenére, hogy a fogyasztás csökkent.
2. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Kínai Népköztársaságból származó behozatal (tonna)
4 701
11 376
34 254
34 613
Index
100
242
729
736
Kínai Népköztársaság piaci részesedése
Index
100
226
745
768
Forrás: Az Eurostat által megadott import mennyiségek.
4.3.2. Egy egység eladási ára
(50)
A kínai behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során ingadozott és összességében 2 %-os kis mértékű csökkenést mutatott.
3. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal ára (EUR/tonna)
790
818
785
773
Index
100
104
99
98
Forrás: Az Eurostat által megadott importárak.
4.3.3. Áralákínálás
(51)
Az áralákínálás elemzése céljából a közösségi piacon független vevőknek történt eladások alapján, a közösségi gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az érintett behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az összehasonlítás az árengedmények levonása után történt.
(52)
A fenti módszertan alapján a különbség az árak között - a közösségi gazdasági ágazat súlyozott (gyártelepi) átlagárának százalékában kifejezve - azaz az ár-alákínálási különbözet, 21 %-tól 24 %-ig terjedt.
4.4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(53)
A közösségi gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti gazdasági helyzetének meghatározása érdekében az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett valamennyi gazdasági tényező alakulását megvizsgálták.
4.4.1. Gyártási kapacitás, gyártás és kapacitáskihasználás
(54)
A gyártási kapacitás a 2006-os pénzügyi évben 5 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben további 3 százalékpontos növekedés követett, mielőtt stabilizálódott volna a vizsgálati időszak alatt. A gyártási kapacitásban történt növekedés új beruházások eredménye volt, amint azt az alábbi (60) preambulumbekezdés megmagyarázza.
(55)
A közösségi gazdasági ágazat NG termelése folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak alatt összesen 6 %-os visszaesést mutatva. A 2007-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak termelési adatain megmutatkozik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak 2006-ban egy hónapra be kellett szüntetnie a termelést.
(56)
A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 14 %-kal csökkent.
4. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Gyártási kapacitás
Index
100
105
108
108
Gyártás
Index
100
99
93
94
Kapacitáskihasználás
Index
100
95
86
86
Forrás: Válasz a kérdőívre.
4.4.2. Értékesítési volumen, piaci részesedés és egy egység átlagára a Közösségben
(57)
A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történő NG értékesítései a közösségi piacon kis mértékben nőttek a 2006-os pénzügyi évben, mielőtt 25 százalékpontos erőteljes csökkenést mutattak volna a 2007-es pénzügyi évben. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítés csökkenése 24 %-os volt. Ez a nagyarányú esés az értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt a piaci részesedés összesen 12,5 százalékpontos jelentős csökkenéséhez vezetett (a 2005-ös pénzügyi évben 58,6 %-os piaci részesedésből a vizsgálati időszakban 46,1 %-os lett).
(58)
A figyelembe vett időszak alatt a közösségi piacon a független vevőknek történő értékesítések átlagára 19 %-kal nőtt. A növekedés még kiemelkedőbb volt a 2007-es pénzügyi évben (+ 23 %), de ezt követően az árak a vizsgálati időszak utolsó három hónapjában kissé csökkentek. Az árak emelése szükséges volt a nyersanyagok és egyéb ráfordítások megnövekedett költségeinek fedezésére. Annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt az NG-gyártásban a hatékonyságát ténylegesen növelni, az eladási árak a vizsgálati időszak során nem fedezték az előállítási költségeket.
5. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen
Index
100
101
76
76
Piaci részesedés
Index
100
94
77
79
Átlagárak
Index
100
106
123
119
Forrás: Válasz a kérdőívre.
4.4.3. Készletek
(59)
A figyelembe vett időszak során a készletek 52 %-kal nőttek. Ez a készletnövekmény a figyelembe vett időszak második felében halmozódott fel, és egybeesett azzal a jelentős csökkenéssel, ami a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően az értékesítésben történt. A vizsgálati időszak végén a készletek szintje magas szinten maradt.
6. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Készletek
Index
100
101
153
152
Forrás: Válasz a kérdőívre.
4.4.4. Nyereségesség, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(60)
A közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon a hasonló termékből történt értékesítései a figyelembe vett időszak során nem voltak nyereségesek. Ezen időszak elején e helyzet hátterében az Orsan S.A.-nak az Ajinomoto Foods Europe (AFE) általi felvásárlását, valamint az akkor végbemenő szerkezetátalakítást kellett látni. Az Orsan S.A. valóban rossz pénzügyi helyzetben volt 2003-ig, és az AFE 2004-ben és 2005-ben egyedi beruházásokkal alapos szerkezetátalakításba fogott a költségek csökkentése és a hatékonyság javítása érdekében. E beruházások célja a gyártási kapacitás növelése, új termékcsoport fejlesztése, valamint az energiahatékonyság fokozása volt. Az a csoport, amelyikhez a közösségi gazdasági ágazat most már tartozik, know-how-t is adott át, beleértve az NG közösségi előállításához szükséges erjedési folyamatot szolgáló új és jobban teljesítő baktériumtörzseket is.
(61)
Bár a beruházások 2006-ban és 2007-ben is folytatódtak, a közösségi gazdasági ágazat képes volt a veszteségei csökkentésére, kiváltképpen a vizsgálati időszak során, a megemelt értékesítési árak, de a nyersanyag- és energiafelhasználás jobb hatékonysága miatt is. Az árak további emelkedése azonban nem volt lehetséges. A kínai exportőrök jelenléte egyre nőtt és gyorsan terjeszkedtek a közösségi piacon. Ennek következtében a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős veszteséggel értékesített a közösségi piacon.
(62)
A beruházásoknak a hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származó megtérülése a teljes figyelembe vett időszak során negatív volt, ami tükrözi a fent említett negatív nyereségességi tendenciát.
(63)
Csakúgy, mint a többi pénzügyi mutató, az EU-ban előállított és értékesített NG által generált pénzforgalom a figyelembe vett időszak alatt végig negatív volt.
(64)
A pénzügyi veszteségektől eltekintve nem mutatott semmi arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat, mint az Ajinomoto csoport része, egyéb problémákkal szembesült volna, amikor a tevékenységeihez tőkét kívánt bevonni.
7. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Nyereségesség
Index
(100)
(103)
(66)
(75)
Beruházások
Index
100
211
65
51
Beruházások megtérülése
Index
(100)
(92)
(63)
(67)
Pénzforgalom
Index
(100)
(102)
(59)
(83)
Forrás: Válasz a kérdőívre.
4.4.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(65)
A foglalkoztatás a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során 9 %-kal csökkent. A bérek eleinte nőttek, a 2006-os pénzügyi évben 6 %-kal a 2005-ös pénzügyi évvel összehasonlítva. A 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak alatt a bérek azonban a 2005-ös pénzügyi év szintjére estek vissza.
(66)
A termelékenység a 2006-os pénzügyi évben 3 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben kis mértékű csökkenés követett. A vizsgálati időszak alatt a termelékenység a 2006-os pénzügyi év szintjével azonos szintig ismét nőtt.
8. táblázat
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás
Index
100
95
92
91
Bérek
Index
100
106
100
100
Termelékenység
Index
100
103
101
103
Forrás: Válasz a kérdőívre.
4.4.6. Növekedés
(67)
Miközben a figyelembe vett időszak alatt a közösségi fogyasztás 4 %-kal, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 24 %-kal csökkent. Ez a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett.
4.4.7. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke és korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(68)
A Kínai Népköztársaság exportőreire vonatkozó dömpingkülönbözetek a fentiekben, a dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározásra kerültek, és jelentősen magasabbak a de minimis mértékénél. Továbbá, a dömpingelt behozatal árai és mennyisége miatt a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(69)
Nincs arra utaló jel, hogy a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömping hatásait heverné ki. Megjegyzendő, hogy a NG behozatalra vonatkozóan 2003 óta nem hoztak intézkedéseket.
4.5. A kárra vonatkozó következtetés
(70)
A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó kármutatók többsége negatívan alakult. A gyártás és a kapacitáskihasználás 6 %-kal, illetve 14 %-kal esett. Miközben a fogyasztás a közösségi piacon 4 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített volumen lényegesen nagyobb mértékben, azaz 24 %-kal esett, ami a piaci részesedés 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett. A figyelembe vett időszak során más kármutatók, mint például a készletek és a foglalkoztatás, szintén negatívan alakultak.
(71)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az alacsony árú kínai behozatal akár 24 %-kal is alákínálta a közösségi gazdasági ágazat árait. A költségek növekedése miatt a közösségi gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során 19 %-kal nőttek, de ennek következménye az lett, hogy az értékesítési volumen csökkent és a piaci részesedés esett. Ezért a többi pénzügyi kármutató, köztük a beruházások megtérülése, a pénzforgalom és a nyereségesség is negatívan alakult a figyelembe vett időszak alatt.
(72)
A fentiek fényében levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(73)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt NG behozatal a közösségi gazdasági ágazatnak olyan mértékű kárt okozott-e, ami jelentősként osztályozható. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálta, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(74)
A figyelembe vett időszak során, mennyiség szempontjából, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal több mint a hétszeresére nőtt, aminek következtében a kínai NG közösségi piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év 3-7 % közötti értékéről a vizsgálati időszakra 38-43 % közötti értékre nőtt. Ugyanakkor a kínai exportőrök voltak az egyetlen olyan piaci résztvevők, akik csökkentették az eladási áraikat. A rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a közösségi gyártó és más harmadik országok exportőrei emelték az áraikat a termelési költségek növekedését követően (főképpen a nyersanyag- és energiaárak emelkedtek).
(75)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával. A 2006-os pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 142 %-kal nőtt, miközben a közösségi értékesítési volumen 1 %-kal nőtt. A 2007-es pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége további 201 %-kal nőtt és az eladási árak 4 %-kal csökkentek, míg a közösségi értékesítési volumen 25 százalékponttal csökkent. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat az értékesítési volumene csökkenését tapasztalta a közösségi piacon, ami a vizsgálati időszak alatt a piaci részesedésének 12,5 százalékpontos csökkenéséhez vezetett. A dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt árleszorítás nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az eladási árait olyan szintre emelje, ami megszüntette volna a veszteségeit, és tovább javította volna a pénzügyi helyzetét.
(76)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amellyel a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínálták a közösségi gazdasági ágazat árait, és amely mennyiségében is jelentősen nőtt, meghatározó szereppel bírt a közösségi gazdasági ágazatot ért kár okozásában, amit az ágazat rossz pénzügyi helyzete, a vizsgálati időszak alatt más kármutatók romlása, valamint a piaci részesedés csökkenése tükröz.
5.3. Egyéb tényezők hatása
5.3.1. Más harmadik országokból származó behozatal
(77)
A vizsgálat által nem érintett harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt 65 %-kal csökkent, aminek eredményeképpen a piaci részesedésük a 2005-ös pénzügyi évi 35-40 %-os tartományból a vizsgálati időszakra a 10-15 % közötti szintre esett vissza. E behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 20 %-kal nőttek, ami a közösségi gazdasági ágazat árai alakulásának tendenciáját követi.
(78)
A 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:
9. táblázat
Egyéb harmadik ország
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Összes behozatal
(tonna)
31 910
30 926
13 080
11 225
Index
100
97
41
35
Forrás: Eurostat.
Egyéb harmadik országok
2005-ös pénzügyi év
2006-os pénzügyi év
2007-es pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Összes behozatal átlagára
(EUR/tonna)
789
831
976
945
Index
100
105
124
120
Forrás: Eurostat.
(79)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a megállapított dömping és a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár között.
5.3.2. A kereslet alakulása
(80)
Ami a kereslet alakulását illeti, a Közösség NG fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között csökkent. Ez a csökkenés azonban nem volt jelentős (- 4 %), és nem magyarázza meg a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség esését, ami 24 %-os volt. Hangsúlyozni kell, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 12,5 százalékpontot veszített, és ezen értékesítések helyébe a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal lépett. Ezért a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár nem tulajdonítható a kereslet szűkülésének a közösségi piacon.
5.3.3. A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye és termelékenysége
(81)
Egyes érdekelt felek azon állításaival szemben, miszerint a közösségi gazdasági ágazat gyenge exportteljesítménye lehet az elszenvedett kár oka, meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során az exportértékesítések több mint 50 %-kal nőttek. Az állítást ezért el kellett utasítani.
(82)
Ami a termelékenységi tényezőt illeti, érdemes megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat képes volt az állandó költségeit és a bérköltségeit csökkenteni, valamint az egy alkalmazottra jutó termelékenységét növelte.
(83)
A fentiekre tekintettel, sem az exportteljesítmény, sem a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének állítólagos csökkenése nem járult hozzá az ágazat helyzetének romlásához a vizsgálati időszak alatt.
5.3.4. Árfolyam-ingadozások
(84)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az USA-dollár euróval szembeni leértékelődése kedvezett az NG európai közösségi behozatalának. Csakugyan megállapításra került, hogy a Kínai Népköztársaságból az Európai Közösségbe irányuló importügyletek döntő többségét USA-dollárban számolják el.
(85)
Emlékeztetőül, a vizsgálatnak meg kell állapítania, hogy a dömpingelt behozatal (árak és mennyiség szempontjából) a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott-e, vagy, hogy a jelentős kárt más tényezők okozták. Ebben a vonatkozásban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy azt szükséges kimutatni, hogy a dömpingelt behozatal árszintje kárt okozott. Tehát pusztán az árak szintje közötti különbségre utal, és így nem írja elő az árak szintjét befolyásoló tényezők elemzését.
(86)
A gyakorlatban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazat áraira való hatásának vizsgálata lényegében az áralákínálás és árleszorítás megállapításából áll. E célból a dömpingelt exportárakat összehasonlítják a közösségi gazdasági ágazat eladási áraival, továbbá az összehasonlíthatóság érdekében egyes esetekben szükség lehet a kárszámításokhoz használt exportárak más devizába történő átváltására. Következésképpen ebben az összefüggésben az átváltási árfolyamok használata csak azt biztosítja, hogy a különbözetet összehasonlítható alapon állapítsák meg. Ebből nyilvánvalóvá válik, hogy elvben az átváltási árfolyam nem lehet a kárt okozó további tényező.
(87)
A fentieket az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfogalmazása is megerősíti, amely ismert tényezőket említ, a dömpingelt behozatal kivételével. Az e cikkben szereplő más ismert tényezők listája nem említ olyan tényezőt, ami a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásolná. Összefoglalásképpen, amennyiben a behozatalt dömpingelték, és még ha az átváltási árfolyamok kedvező alakulása a behozatal javára is vált, az átváltási árfolyam alakulása nem tekinthető kárt okozó további tényezőnek.
(88)
Így a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásoló tényezők, mint például az átváltási árfolyam ingadozásának elemzése, nem lehet bizonyító erejű, és egy ilyen elemzés túlmutatna az alaprendelet követelményein.
(89)
Mindenesetre, és a fentiek sérelme nélkül, még a 2005-ös pénzügyi év elején jellemző átváltási árfolyam alapján is jelentősen alákínálták a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal a közösségi gazdasági ágazat árait. Így ezt a jelentős alákínálási különbözetet nem magyarázza meg a figyelembe vett időszak során az euro és az USA-dollár átváltási árfolyamában bekövetkezett változás.
(90)
A fentiek fényében a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az euro felértékelődése az USA-dollárral szemben nem elégséges tényező ahhoz, hogy megtörje a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.3.5. A közösségi gazdasági ágazat behozatala
(91)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat a Közösségen kívül található, nem kínai, kapcsolódó üzemeiből hozott be NG-t, ami az ágazat által a közösségben gyártott NG értékesítési volumenét befolyásolta.
(92)
A vizsgálat kimutatta, hogy az Orsan megvásárlását követően a közösségi gazdasági ágazat a közösségi értékesítési szerkezetét/csatornáit reorganizálta. Majdnem az összes, a vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített NG-t az egyetlen közösségi gyártó állította elő. A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat közösségen kívüli országokban található, kapcsolódó exportőreitől származó, a közösségi piacon értékesített NG folyamatosan és jelentősen csökkent.
(93)
Egyes érdekelt felek azzal is érveltek, hogy maga a közösségi gazdasági ágazat vagy az Ajinomoto csoport más vállalatai kapcsolódnak olyan kínai NG-gyártókhoz, amelyek az érintett terméket a Közösségbe exportálják. Azt állították, hogy e kapcsolt vállalkozások Közösségbe történő kivitele okozta a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt. Azt is állították, hogy maga az Ajinomoto csoport felelős a kínai exportőrök árpolitikájáért.
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy egy állítólag az Ajinomoto csoporthoz kapcsolódó kínai vállalat esetében ez a kapcsolat megszűnt létezni a vizsgálati időszak előtt. Továbbá e vállalat Közösségbe történő exportértékesítései a vizsgálati időszak előtti években kimutathatóan elhanyagolhatóak voltak. Két másik, a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó kínai NG-gyártó esetében megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe történő exportjuk jelentéktelen volt. Ebben a vonatkozásban azt a tényt, hogy az Ajinomoto csoport felelős lehetett e vállalatok árpolitikájáért, nem tekintették helytállónak.
(95)
Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívül található kapcsolódó felektől történt behozatala nem járult hozzá az ágazatnak okozott jelentős kárhoz.
5.3.6. Az új cukorpiaci rendszer
(96)
Egyes érdekelt felek azon állítása, miszerint a Közösségek új cukorpiaci rendszere (és ennek eredményeként a cukorár emelkedés) negatív hatással volt a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeire, nem volt megerősíthető. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat javát szolgálták olyan, a jóval az új rendszer végrehajtása előtt aláírt, hosszú távú megállapodások, amelyek a figyelembe vett időszak nagyobb része alatt az ágazat számára alacsony beszerzési cukorárakat biztosítottak. A vizsgálati időszak második részében, az új cukorpiaci rendszer végrehajtását követően, a cukor beszerzési ára kis mértékben nőtt, de ezt a hatást részben ellensúlyozta egy hatékonyabb erjesztési technológia kifejlesztése. Az erjesztés hozama a vizsgálati időszak során nőtt, és a kínai gyártók által elért átlagos hozamhoz képest magas volt. Ez azt jelenti, hogy egy tonna NG előállításához a közösségi gyártó, a kínai gyártókkal összehasonlítva, jelentősen kevesebb cukrot igényel.
5.3.7. Eltérő alapvető nyersanyagok
(97)
Az NG-t a Közösségben cukormelaszból, míg Kínában kukorica- vagy rizskeményítőből állítják elő. Egyes érdekelt felek azt állították, hogy e nyersanyagok árainak alakulása a kínai gyártóknak komparatív előnyt nyújthatott. Az ugyanazon mennyiségű NG előállításához szükséges nyersanyagok költségeinek összehasonlítása azonban azt mutatja, hogy a melaszból előállított NG élvez komparatív előnyt. A rendelkezésre álló információk alapján, egyes jelzések szerint ez a komparatív előny a vizsgálati időszak alatt még erősödött is, a kukorica árának mind nemzetközi szinten, mind a kínai piacon történő meredek emelkedése miatt. A kínai termékek dömpingje miatt azonban ez a komparatív előny nem eredményezte a közösségi gazdasági ágazat által melaszból előállított NG piaci részesedésének bővülését.
(98)
Ezért a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az eltérés a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok és a kínai exportáló gyártók által használtak között nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
5.4. Következtetés az okozati összefüggésről
(99)
A fenti elemzés bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgált időszak között jelentősen nőtt, a vizsgálati időszak alatt történt nagy mértékű áralákínálással együtt. A Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú behozatal piaci részesedésének bővülése a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással közösen, többek között a közösségi gazdasági ágazat jelentős veszteségét eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy ezek közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.
(100)
A fenti elemzés alapján, ami a közösségi gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló valamennyi ismert tényezőt megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától, a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az érintett országból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott.
6. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzés
(101)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés levonása ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, ami miatt levonható az a következtetés, hogy ebben a sajátos esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedéseket elfogadni. A közösségi érdek meghatározása az összes különféle érintett érdek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, a nyersanyagszállítók, az importőrök és az érintett termék felhasználói érdekeinek értékelésén alapult.
6.2. A közösségi gazdasági ágazat
6.2.1. A közösségi gazdasági ágazat természete és szerkezete
(102)
A közösségi gazdasági ágazat egyetlen, Franciaországban található gyártóból áll. A vállalat az egyéb tevékenységei között az NG világszerte történő előállításával és értékesítésével is foglalkozó Ajinomoto csoport tulajdonában áll. A közösségi gazdasági ágazat a nyersanyagát közösségi beszállítóktól vásárolta, így hatással volt a nyersanyagszállítók foglalkoztatási szintjére.
6.2.2. Intézkedések bevezetésének vagy nem bevezetésének hatásai a közösségi gazdasági ágazatra
(103)
A közösségi gazdasági ágazat a 2005-ös pénzügyi év óta, a költségek csökkentése céljából, erőfeszítéseket tett egy alapos szerkezetátalakítási beruházás érdekében, és ennek eredményeképpen életképesnek tekinthető. A dömpingelt behozatal miatt azonban kár érte a közösségi gazdasági ágazatot az értékesítési volumen jelentős csökkenése és az eladási ár nem elégséges emelkedése formájában, ami számára jelentős pénzügyi veszteséget eredményezett. A dömpingellenes vám kivetését követően várhatóan az ágazat által értékesített NG mennyisége nőne, és egy bizonyos mértékig az árai is emelkednének a közösségi piacon. Ez lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy egy elfogadható szintű nyereségességet érjen el.
(104)
Vélhetően az intézkedések bevezetése helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat veszteségei a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt, alacsony árú behozatallal való versenyzés nehézségeiből erednek. A dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi gazdasági ágazat várhatóan olyan pozícióba kerülne, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerhetné, amit a nyereségességére való pozitív hatás követne.
(105)
Amint az a fentiekben említésre került, a közösségi gazdasági ágazatot a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott jelentős kár érte. Amennyiben az intézkedéseket nem vetnék ki, a közösségi gazdasági ágazat helyzetének további romlása valószínűsíthető, ami aláásná az elmúlt évek beruházásainak pozitív hatását. A dömpingelt behozatal árleszorító hatása továbbra is meghiúsítaná a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseit, különösen, amit egy nyereséges szint visszanyerése érdekében tenne. Az intézkedések meghozatalának elmulasztása a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét sodorná veszélybe.
(106)
Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyak lennének annak a lehetőségnek a biztosításában a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgálat során megállapított káros dömping hatásából felépüljön.
6.3. Importőrök
(107)
Összesen három importőr működött együtt a vizsgálat során, és mindhárman a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen voltak. A vizsgálati időszak alatt ezek az importőrök bonyolították a Kínai Népköztársaságból származó összes közösségi behozatal körülbelül 46 %-át, valamint az NG közösségi fogyasztásának körülbelül 19 %-át.
(108)
Az ideiglenes ténymegállapítások alapján levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása két együttműködő importőr esetében elhanyagolható lenne. A megmaradt együttműködő importőr esetében az előzetes jelzések szerint az NG a forgalmának egy 7-12 % közé eső részét teszi ki. Ez a vállalat a közvetlenül az NG-vel foglalkozó részlegében kevesebb, mint öt főt foglalkoztat. A vállalatnak az NG értékesítéséből származó nyeresége csekély. Erre való tekintettel, valamilyen dömpingellenes vám kivetésének hatása nem lenne elhanyagolható. A közösségi piacon azonban az intézkedések bevezetésének várható hatása a (valamennyi forrásból származó) NG árainak emelkedése lenne. Ez az importőr ezért olyan helyzetben lenne, hogy a dömpingellenes intézkedések által okozott növekedést egészében vagy majdnem teljes egészében tovább háríthatná, anélkül, hogy az a teljes nyereségére jelentős hatással lenne.
(109)
Ilyen körülmények között, a Bizottság a benyújtott információk alapján ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrökre.
6.4. Felhasználók
(110)
Összesen négy, a Kínai Népköztársaságból származó NG behozatal 18 %-át felvásárló, felhasználó vállalat működött együtt a vizsgálat során. Ezek a vállalatok az élelmiszeriparban és a kozmetikai iparban tevékenykednek.
(111)
Az együttműködő felhasználók közül kettő az élelmiszeriparban tevékenykedik. A vizsgálati időszak alatt összességében ez a két vállalat a Kínai Népköztársaságból származó NG-behozatal mintegy 17 %-át vásárolta fel. Szükséges megjegyezni, hogy mindkét vállalat jelentős mennyiséget szerez be a közösségi gazdasági ágazattól is, csakúgy, mint más forrásokból. Azt is meg kell jegyezni, hogy az NG-vel kapcsolatos tevékenységek mindkét vállalat esetében a teljes üzletvitelnek csak kis részét teszik ki. Az egyik, a vizsgálati időszak során csak nagyon kis mennyiségű Kínai Népköztársaságból származó import NG-t beszerző vállalat esetében, az intézkedések bevezetésének hatása elhanyagolható lesz. A másik vállalat esetében az intézkedések esetleges bevezetésének hatása további vizsgálat alá kerül.
(112)
Ami a két másik együttműködő felhasználót illeti, megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a kínai behozatalnak csak körülbelül 1 %-át szerezték ők be. Ilyen körülmények között vélelmezhető, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem járna jelentős hatással e vállalatok pénzügyi helyzetére.
(113)
A körülmények között a Bizottság a benyújtott információk alapján azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással a felhasználókra.
6.5. Nyersanyagszállítók
(114)
Két beszállító válaszolt a kérdőívre, valamint támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Az egyikük a közösségi gazdasági ágazatnak szállít nyersanyagot, mégpedig cukormelaszt. Az e vállalat által a közösségi gazdasági ágazatnak szállított cukormelasz körülbelül 5 %-át teszi ki a vállalat forgalmának. Amennyiben nem vetnek ki dömpingellenes intézkedéseket, fennáll annak a veszélye, amint az fentebb már említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenléte válik kétségessé. Ha ez megtörténne, a közösségi gazdasági ágazat nyersanyagszállítóinak helyzetét egyértelműen negatív hatás érné.
(115)
Ami a második beszállítót illeti, a helyzetét tovább fogják vizsgálni bármilyen ideiglenes intézkedés bevezetését követően.
(116)
Ha nem vetnek ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat értékesítései tovább fognak esni, aminek eredményeképpen a nyersanyagok iránti keresletük is csökkenni fog. Ez minden valószínűség szerint negatív hatással lesz a nyersanyagszállítók nyereségességére.
6.6. Verseny és a kereskedelmet torzító hatások
(117)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az Ajinomoto csoport erőfölényben lehet nem csupán a közösségi piacon, hanem a világpiacon is. Ezen érdekelt felek állítása szerint, a kínai versenytársakat leszámítva az Ajinomoto csoport valójában az NG-előállítást világszerte monopolizálja. Ki kell azonban emelni, hogy az egyik, ezen állítást tevő érdekelt fél által benyújtott információk alapján, a nem kínai és a nem az Ajinomotóhoz kapcsolódó NG-előállítás még mindig több mint 500 000 tonnát tesz ki (ami több mint az Ajinomoto csoport össztermelése).
(118)
A közösségi piac vonatkozásában, ha bevezetik a dömpingellenes intézkedéseket, az erős piaci pozícióikra tekintettel, az érintett kínai exportáló gyártók valószínűleg továbbra is értékesíteni fogják a termékeiket, jóllehet nem dömpingelt áron. Az is valószínűsíthető, hogy továbbra is lesz kellő számú jelentős versenytárs a közösségi piacon, többek között gyártók Indonéziából, Dél-Koreából, Vietnamból, Brazíliából és Tajvanról. Ki kell emelni, hogy a figyelembe vett időszak elején, az e forrásokból származó behozatal a közösségi piac 31,4 %-át tette ki, ami jelentősen csökkent a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal miatt. Ezért valószínűleg a felhasználók továbbra is különböző NG-szállítók közül választhatnak majd. Amennyiben azonban nem vetnének ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője forogna kockán. Az eltűnése súlyosan gyengítené a versenyt a közösségi piacon.
6.7. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(119)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(120)
A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel, annak érdekében, hogy megakadályozzák a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak további kár okozását, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(121)
A vám mértékének megállapítása céljából a megállapított dömpingkülönbözet szintjét, valamint a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét figyelembe vették.
(122)
Mivel a közösségi gazdasági ágazatot az egész figyelembe vett időszak alatt pénzügyi veszteségek érték, a dömpingelt behozatal nélkül realizálható nyereség az NG-gyártók által a figyelembe vett időszak alatt a hasonló termékből és olyan országokban realizált haszonkulcson alapszik, ahol kínai dömpingelt behozatal nem volt jelen (nevezetesen Tajvan és Thaiföld). Ennek alapján megállapításra került, hogy a forgalom 5 %-a az a haszonkulcs, amit a közösségi gazdasági ágazat által, a kárt okozó dömping hiányában várhatóan realizálható megfelelő minimumnak lehet tekinteni. Ezt követően a szükséges áremelés az ár-alákínálási számításokhoz megállapított súlyozott átlagimportár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott termékek kárt nem okozó árának összehasonlítása alapján került meghatározásra. A kárt nem okozó ár úgy került kiszámításra, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát a vizsgálati időszak alatt keletkezett tényleges veszteséggel módosították, majd a fent említett haszonkulcsot ehhez hozzáadták. Az ebből az összehasonlításból származó esetleges különbséget ezt követően kifejezték a teljes CIF-importérték százalékában.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(123)
Az előbb említettek fényében, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy véli, hogy a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően, ideiglenes dömpingellenes vámot szükséges kivetni a Kínai Népköztársaságból származó behozatal tekintetében.
(124)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek tükrözik a vizsgálat során e vállalatok vonatkozásában feltárt helyzetet. Ezek a vámtételek (az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben), így kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandóak. Az e rendelet rendelkező részében nem kifejezetten név szerint és címmel említett bármely más vállalat, beleértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó jogalanyokat, nem részesülhetnek e vámok előnyeiben, és az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk.
(125)
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingkülönbözet
Dömpingellenes vám
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Összes többi vállalat
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(126)
A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2922 42 00 KN-kóddal (2922420010 TARIC-kóddal) bejelentett nátrium-glutamát behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
A884
Összes többi vállalat
39,7 %
A999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) A 384/96/EK tanácsi rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tehetnek a hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
3. cikk
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. június 3-án.