Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF
af 11. februar 2004
om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/42/EØF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Potentialet for at udnytte kraftvarmeproduktion som en energibesparende foranstaltning er ikke udnyttet optimalt i Fællesskabet på nuværende tidspunkt. Fremme af højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme er prioriteret af Fællesskabet - i lyset af kraftvarmeproduktions potentielle fordele, hvad angår besparelser i primærenergiressourcer, undgåelse af netværkstab og nedbringelse af emissioner, navnlig drivhusgasemissioner. Derudover kan effektiv energiudnyttelse med kraftvarmeproduktion også bidrage positivt til energiforsyningssikkerheden samt EU's og medlemsstaternes konkurrencemæssige stilling. Derfor er det nødvendigt at træffe foranstaltninger for at sikre en bedre udnyttelse af potentialet inden for rammerne af det indre marked for energi.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF(5) fastsætter fælles regler for produktion, transmission, distribution og forsyning af elektricitet i det indre marked for elektricitet. I denne sammenhæng bidrager udviklingen af kraftvarmeproduktion til at øge konkurrencen, også med hensyn til nye markedsaktører.
(3) I grønbogen "På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed" fremhæves det, at Den Europæiske Union er ekstremt afhængig af sine eksterne energileverancer, som på nuværende tidspunkt udgør 50 % af behovet, og ifølge fremskrivninger stiger denne andel til 70 % i 2030, hvis de nuværende tendenser fortsætter. Afhængighed af import og stigende importandele øger risikoen for forsyningsafbrydelser eller vanskeligheder i forbindelse med forsyningen. Forsyningssikkerhed bør dog ikke opfattes som blot et spørgsmål om at mindske importafhængigheden og øge den indenlandske produktion. Forsyningssikkerhed indebærer en bredere vifte af politiske initiativer, som bl.a. sigter mod at diversificere kilder og teknologier samt forbedre de internationale forbindelser. I grønbogen blev det desuden fremhævet, at energiforsyningssikkerheden er afgørende for en bæredygtig udvikling i fremtiden. Endelig blev det konkluderet i grønbogen, at det er afgørende at vedtage nye foranstaltninger for at mindske energiefterspørgslen for både at mindske energiafhængigheden og at nedbringe drivhusgasemissionerne. I sin beslutning af 15. november 2001 om grønbogen(6) opfordrer Europa-Parlamentet til at indføre incitamenter til fremme af overgangen til effektive energiproduktionsanlæg, herunder til kombineret kraftvarmeproduktion.
(4) Kommissionens meddelelse "En bæredygtig udvikling i Europa for en bedre verden: En EU-strategi for bæredygtig udvikling", der blev forelagt Det Europæiske Råd på mødet i Göteborg den 15. og 16. juni 2001, udpegede klimaændringer som en af de væsentligste hindringer for bæredygtig udvikling og understregede behovet for at øge udnyttelsen af ren energi og virkelig sætte ind på at mindske energiefterspørgslen.
(5) En stigning i udnyttelsen af kraftvarmeproduktion, der retter sig mod primærenergibesparelser, vil kunne være en vigtig del af den pakke af foranstaltninger, der er behov for at iværksætte, hvis Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer skal efterkommes, og af enhver pakke af politiske tiltag til opfyldelse af yderligere forpligtelser. I sin meddelelse om iværksættelse af det europæiske klimaændringsprograms første fase udpegede Kommissionen fremme af kraftvarmeproduktion som en af de foranstaltninger, der er nødvendige for at nedbringe drivhusgasemissionerne i energisektoren, og bekendtgjorde, at den havde til hensigt at fremsætte et direktivforslag om kraftvarmeproduktion i 2002.
(6) I sin beslutning af 25. september 2002 om Kommissionens meddelelse om iværksættelse af det europæiske klimaændringsprogram(7) glæder Europa-Parlamentet sig over forslaget om at tilstræbe flere fællesskabsforanstaltninger med henblik på at fremme den kombinerede kraftvarmeproduktion og kræver endvidere hurtig vedtagelse af et direktiv om fremme af kraftvarmeproduktion.
(7) Vigtigheden af kraftvarmeproduktion anerkendes også i Rådets resolution af 18. december 1997(8) og i Europa-Parlamentets beslutning af 15. maj 1998(9) om en fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion.
(8) Rådet støttede i sine konklusioner af 30. maj 2000 og 5. december 2000 Kommissionens handlingsplan om energieffektivitet og udpegede kraftvarmeproduktion som en af de foranstaltninger, der må prioriteres på kort sigt. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 14. marts 2001 om handlingsplanen om energieffektivitet(10) Kommissionen til at forelægge forslag til fælles regler for fremme af kraftvarmeproduktion, hvor dette er miljømæssigt fordelagtigt.
(9) Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening(11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF af 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg(12) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF af 4. december 2000 om forbrænding af affald(13) fremhæver behovet for at evaluere potentialet for kraftvarmeproduktion i nye anlæg.
(10) I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne(14) forpligtes medlemsstaterne i forbindelse med nye bygninger med et samlet nytteareal på over 1000 m2 til at sikre, at de tekniske, miljømæssige og økonomiske muligheder for at installere alternative systemer som kraftvarme vurderes, før der gives byggetilladelse.
(11) Højeffektiv kraftvarmeproduktion defineres i dette direktiv ved de energibesparelser, som kan opnås ved kombineret produktion i forhold til separat produktion af varme og el. Energibesparelser på mere end 10 % berettiger til benævnelsen "højeffektiv kraftvarmeproduktion". Med henblik på at optimere energibesparelsen og undgå, at besparelserne fortabes, skal der lægges størst mulig vægt på driften af kraftvarmeenheder.
(12) Ved evalueringen af primærenergibesparelser er det vigtigt at tage hensyn til situationen i medlemsstater, hvor størstedelen af elforbruget dækkes ved import.
(13) Af hensyn til gennemskueligheden er det væsentligt at vedtage en harmoniseret grundlæggende definition af kraftvarmeproduktion. Hvis kraftvarmeværker er i stand til at producere el eller varme separat, bør denne produktion ikke angives som kraftvarmeproduktion for så vidt angår udstedelse af oprindelsesgaranti og til statistiske formål.
(14) For at sikre at støtten til kraftvarmeproduktion som omhandlet i dette direktiv bygger på efterspørgslen efter nyttevarme og besparelser i forbruget af primærenergi, er det nødvendigt at opstille kriterier for at fastlægge og vurdere energiudnyttelsen ved kraftvarmeproduktion som angivet i den grundlæggende definition.
(15) Det overordnede mål for dette direktiv bør være at indføre en harmoniseret metode til beregning af el fra kraftvarmeproduktion og de nødvendige retningslinjer for gennemførelsen under hensyntagen heraf til de metoder, der er under udvikling i europæiske standardiseringsorganisationer. Denne metode bør kunne tilpasses for at tage højde for den tekniske udvikling. Anvendelsen af beregningerne i bilag II og III på mikrokraftenheder kunne i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet baseres på værdier fra en typeafprøvning, der er certificeret af et kompetent, uafhængigt organ.
(16) Definitionerne af kraftvarmeproduktion og højeffektiv kraftvarmeproduktion, der anvendes i dette direktiv, hindrer ikke, at der i national lovgivning anvendes andre definitioner til andre end de af dette direktiv omfattede formål. Det er ydermere hensigtsmæssigt at anvende de relevante definitioner i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet(15).
(17) Måling af nyttevarmeproduktionen ved produktionsstedet i kraftvarmeanlægget viser klart, at der er behov for at sikre, at fordelene ved kraftvarmeproduceret nyttevarme ikke forsvinder som følge af store varmetab i distributionsnettet.
(18) El/varmeforholdet er en teknisk størrelse, der skal defineres for at kunne beregne elmængden fra kraftvarmeproduktion.
(19) I dette direktiv kan definitionen "kraftvarmeenhed" også omfatte enheder, i hvilke der kun kan produceres enten el eller varme såsom støttefyring og efterbrændere. Produktion fra sådanne enheder bør ikke betragtes som kraftvarme for så vidt angår udstedelse af oprindelsesgaranti eller til statistiske formål.
(20) Definitionen "små kraftvarmeenheder" omfatter bl.a. mikrokraftvarmeproduktion og decentrale kraftvarmeenheder som kraftvarmeenheder, der forsyner isolerede områder eller begrænsede private, kommercielle eller industrielle behov.
(21) For at øge gennemskueligheden for forbrugerne, så disse kan skelne mellem el fra kraftvarmeproduktion og el produceret på grundlag af andre teknikker, er det nødvendigt at sikre en oprindelsesgaranti for højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af harmoniserede referenceværdier for virkningsgraden. Oprindelsesgarantiordninger indebærer ikke i sig selv ret til at blive omfattet af nationale støtteordninger.
(22) Det er vigtigt, at alle former for elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion kan omfattes af en oprindelsesgaranti. Der bør klart skelnes mellem oprindelsesgarantier og salgbare certifikater.
(23) Med henblik på at sikre kraftvarmeproduktionen større markedsandele på mellemlang sigt, er det hensigtsmæssigt at kræve, at alle medlemsstaterne vedtager og offentliggør en rapport med en analyse af det nationale potentiale for højeffektiv kraftvarmeproduktion, og at rapporten derudover indeholder en særskilt analyse af hindringerne for kraftvarmeproduktion og af de foranstaltninger, der er truffet til at sikre, at garantiordningen er pålidelig.
(24) Offentlig støtte skal ydes i henhold til fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse(16), herunder for så vidt angår ikke-kumulering af støtte. Disse retningslinjer tillader på nuværende tidspunkt visse former for offentlig støtte, hvis det påvises, at støtteforanstaltningerne gavner miljøet, enten fordi virkningsgraden er særlig høj, eller fordi foranstaltningerne gør det muligt at reducere energiforbruget, eller fordi produktionsmetoden medfører mindre skade på miljøet. Denne støtte vil være nødvendig i nogle tilfælde for at udnytte potentialet for kraftvarmeproduktion yderligere og navnlig for at tage hensyn til behovet for at internalisere eksterne omkostninger.
(25) Offentlige støtteordninger til fordel for kraftvarmeproduktion bør hovedsageligt rettes mod kraftvarme, der dækker en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme og køling.
(26) Medlemsstaterne opererer med forskellige ordninger for støtte til kraftvarmeproduktion i nationalt regi, herunder investeringsstøtte, skattefritagelse eller -nedsættelse, grønne certifikater og direkte prisstøtte. Et vigtigt middel til at nå målet med dette direktiv er at sikre, at disse ordninger fungerer efter hensigten, indtil der etableres en harmoniseret fællesskabsramme, således at investorernes tillid bevares. Kommissionen har til hensigt at overvåge situationen og rapportere om de erfaringer, der gøres med at anvende nationale støtteordninger.
(27) For transmission og distribution af el fra højeffektiv kraftvarmeproduktion bør bestemmelserne i artikel 7, stk. 1, 2 og 5, i direktiv 2001/77/EF samt relevante bestemmelser i direktiv 2003/54/EF finde anvendelse. Indtil kraftvarmeproducenten bliver privilegeret kunde i henhold til national lovgivning, jf. artikel 21, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF, bør der fastsættes tariffer i forbindelse med køb af ekstra el, som kraftvarmeproducenterne af og til har behov for, ud fra objektive, gennemskuelige og ikke-diskriminerende kriterier. Navnlig for mindre kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder kan adgangen til forsyningsnettet for elektricitet, der produceres ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, lettes, forudsat at Kommissionen modtager meddelelse herom.
(28) Kraftvarmeenheder på op til 400 kW, der er omfattet af definitionerne i Rådets direktiv 92/42/EØF af 21. maj 1992 om krav til virkningsgrad i nye varmtvandskedler, der anvender flydende eller luftformigt brændsel(17), kan i almindelighed næppe opfylde mindstekravene til virkningsgrad heri og bør derfor ikke være omfattet heraf.
(29) Ikke mindst ved revisionen af de administrative procedurer for meddelelse af bevillinger til opførelse af kraftvarmeværker bør der tages hensyn til kraftvarmesektorens særlige struktur, som i vidt omfang udgøres af små og mellemstore producenter.
(30) I lyset af formålet med dette direktiv, som er at skabe en ramme for støtteordninger til fordel for kraftvarmeproduktion, er det væsentligt at fremhæve betydningen af et stabilt økonomisk og administrativt miljø for investeringer i nye kraftvarmeværker. Medlemsstaterne bør opfordres til at tage hensyn til dette behov ved at udarbejde støtteordninger, som gælder i mindst 4 år, og ved ikke at ændre i de administrative procedurer for ofte osv. Endvidere bør medlemsstaterne opfordres til at sikre, at de offentlige støtteordninger overholder princippet om en gradvis nedsættelse af støtten.
(31) Den samlede effektivitet og bæredygtighed af kraftvarmeproduktion afhænger af mange faktorer som f.eks. den anvendte teknologi, brændselstyper, belastningskurver, enhedens størrelse og varmens egenskaber. Af praktiske årsager, og fordi forskellige anvendelser af varmeproduktionen kræver forskellige temperaturer, og fordi disse samt andre forskelle indvirker på kraftvarmeproduktionens virkningsgrader, kan kraftvarmeproduktion eventuelt opdeles i flere kategorier som f.eks. "industriel kraftvarme", "kraftvarme til opvarmningsformål" og "landbrugskraftvarme".
(32) Der bør i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, på fællesskabsplan fastsættes overordnede principper og mål for en ramme for støtteordninger til fordel for kraftvarmeproduktion på det indre energimarked, men den nærmere gennemførelse bør overlades til medlemsstaterne, så hver medlemsstat kan vælge den ordning, der passer bedst til landets særlige situation. Dette direktiv er begrænset til mindstekrav for at nå de pågældende mål og går ikke videre, end det er nødvendigt med henblik herpå.
(33) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(18) -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Formål
Formålet med dette direktiv er at øge energieffektiviteten og forbedre forsyningssikkerheden ved at skabe en ramme til fremme og udvikling af højeffektiv kraftvarmeproduktion baseret på efterspørgsel efter nyttevarme og primærenergibesparelser på det indre energimarked. Ved gennemførelsen af direktivet skal der tages hensyn til specifikke nationale forhold, især hvad angår klima og økonomi.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Direktivet gælder for kraftvarmeproduktion som defineret i artikel 3 og for kraftvarmeteknologier som anført i bilag I.
Artikel 3
Definitioner
I dette direktiv forstås ved:
a) "kraftvarmeproduktion": samtidig produktion af termisk energi og elektrisk og/eller mekanisk energi i en og samme proces
b) "nyttevarme": varme, der produceres i kombination med elektricitet, med henblik på tilfredsstillelse af en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme eller køling
c) "økonomisk begrundet efterspørgsel": den efterspørgsel, der ikke overstiger behovet for opvarmning eller køling, og som ellers ville kunne imødekommes på markedets betingelser gennem andre energiproduktionsprocesser end kraftvarmeproduktion
d) "el fra kraftvarmeproduktion": el, der produceres ved en proces, der er knyttet til produktionen af nyttevarme og beregnes i overensstemmelse med metoden i bilag II
e) "reserveforsyning af el": el, der leveres via elnettet, når kraftvarmeproduktionen er afbrudt, herunder i vedligeholdelsesperioder eller ved havari
f) "el til spidslastforsyning": el, der leveres via elnettet i tilfælde af, at elforbruget er større end elproduktionen fra kraftvarmeproduktionen
g) "samlet effektivitet": den årlige sum af el-, mekanisk energi- og nyttevarmeproduktion divideret med forbruget af brændsel til varmeproduktionen i en kraftvarmeproduktionsproces og til bruttoelektricitets- og mekanisk energiproduktion
h) "effektivitet": effektiviteten beregnet på grundlag af brændslets "effektive brændværdi" (også kaldet "nedre brændværdi")
i) "højeffektiv kraftvarmeproduktion": kraftvarmeproduktion, der opfylder kriterierne i bilag III
j) "referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion": effektiviteten ved den alternative separate produktion af varme og el, som kraftvarmeproduktionen skal erstatte
k) "el/varmeforhold": forholdet mellem el fra kraftvarmeproduktion og nyttevarme ved fuld kraftvarmeproduktion på baggrund af driftsdata for den bestemte enhed
l) "kraftvarmeenhed": en enhed, der kan anvendes til kraftvarmeproduktion
m) "mikrokraftvarmeenhed": kraftvarmeproduktionsenhed med en kapacitet på mindre end 50 kWe
n) "små kraftvarmeenheder": produktion fra kraftvarmeenheder med en installeret effekt på mindre end 1 MWe
o) "samlet kraftvarmeproduktion": summen af elektricitet, mekanisk energi og nyttevarme fra kraftvarmeproduktion.
Herudover anvendes de relevante definitioner i direktiv 2003/54/EF og 2001/77/EF.
Artikel 4
Effektivitetskriterier for kraftvarmeproduktion
1. Med henblik på bestemmelse af effektiviteten ved kraftvarmeproduktion i overensstemmelse med bilag III fastsætter Kommissionen efter proceduren i artikel 14, stk. 2, senest den 21. februar 2006 harmoniserede referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme. Disse harmoniserede referenceværdier for effektiviteten skal bestå af en matrix af værdier, der er differentieret på grundlag af relevante faktorer, herunder bygningsår og brændselstype, og skal bygge på en veldokumenteret analyse, der bl.a. tager hensyn til data fra drift under realistiske forhold, elektricitetshandel på tværs af grænserne, brændselsmix, klimaforhold samt anvendte kraftvarmeteknologier i overensstemmelse med principperne i bilag III.
2. I overensstemmelse med proceduren i artikel 14, stk. 2, revurderer Kommissionen de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme jf. stk. 1, første gang den 21. februar 2011 og derefter hvert fjerde år under hensyntagen til den teknologiske udvikling og ændringer i energikildernes andele.
3. Medlemsstater, der gennemfører dette direktiv, inden Kommissionen har fastsat harmoniserede referenceværdier for separat produktion af el og varme jf. stk. 1, bør indtil den i stk. 1 nævnte dato vedtage nationale referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme, der skal anvendes til beregning af primærenergibesparelser opnået ved kraftvarmeproduktion i overensstemmelse med metoden i bilag III.
Artikel 5
Oprindelsesgaranti for el fra højeffektiv kraftvarmeproduktion
1. Senest seks måneder efter vedtagelsen af disse værdier sikrer medlemsstaterne på grundlag af de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, at oprindelsesgarantien for el produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion kan garanteres på grundlag af objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, som hver medlemsstat fastsætter. De sørger for, at denne oprindelsesgaranti gør det muligt for producenter at dokumentere, at den elektricitet, de sælger, er produceret ved højeffektiv kraftvarmeproduktion, og at den udstedes med henblik herpå efter anmodning fra producenten.
2. Medlemsstaterne kan udpege et eller flere kompetente organer, der er uafhængige af elproduktions- og eldistributionsaktiviteter, til at overvåge udstedelsen af de i stk. 1 omhandlede oprindelsesgarantier.
3. Medlemsstaterne eller de kompetente organer indfører ordninger, der kan sikre, at oprindelsesgarantierne er korrekte og pålidelige, og de redegør i den i artikel 10, stk. 1, omhandlede rapport for de foranstaltninger, der er truffet til at sikre garantisystemets pålidelighed.
4. Oprindelsesgarantiordninger indebærer ikke i sig selv ret til at blive omfattet af de nationale støtteordninger.
5. En oprindelsesgaranti skal:
- angive den nedre brændværdi for det brændsel, som den pågældende elektricitet er produceret med, og hvordan den samproducerede varme er udnyttet, samt angive produktionsdatoer og -steder
- angive, hvor meget elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion i henhold til bilag II garantien omfatter
- angive primærenergibesparelserne beregnet i overensstemmelse med bilag III baseret på harmoniserede referenceværdier for effektiviteten fastlagt af Kommissionen, som omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Medlemsstaterne kan tilføje andre oplysninger i oprindelsesgarantien.
6. Medlemsstaterne bør gensidigt anerkende sådanne oprindelsesgarantier udstedt i henhold til stk. 1, udelukkende som bevis for de i stk. 5 omhandlede elementer. Enhver afvisning af at anerkende oprindelsesgarantier som et sådant bevis - navnlig af grunde, der vedrører forebyggelse af svig - skal ske på grundlag af objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier.
Hvis en medlemsstat nægter at anerkende en oprindelsesgaranti, kan Kommissionen forpligte den pågældende medlemsstat til at anerkende oprindelsesgarantien, navnlig under hensyn til de objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, som ligger til grund for anerkendelsen.
Artikel 6
Nationale potentialer for højeffektiv kraftvarmeproduktion
1. Medlemsstaterne analyserer deres nationale potentiale for anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion, herunder højeffektiv mikrokraftvarmeproduktion.
2. Analysen skal
- baseres på veldokumenterede videnskabelige data og opfylde kriterierne i bilag IV
- klarlægge alle potentialer for efterspørgsel efter nyttevarme og køling, der er egnede til højeffektiv kraftvarmeproduktion, samt det disponible brændsel og andre energiressourcer, der skal bruges i kraftvarmeproduktionen
- indeholde en separat analyse af mulige hindringer for, at det nationale potentiale for højeffektiv kraftvarmeproduktion bliver udnyttet. Analysen skal især omhandle hindringer, der har at gøre med brændselspriser og -omkostninger, adgang til brændsel, elforsyningsnettet, administrative procedurer eller manglende internalisering af eksterne omkostninger i energipriserne
3. Medlemsstaterne foretager hvert fjerde år, på anmodning af Kommissionen senest seks måneder inden den pågældende frist, en vurdering af, hvor meget de har øget andelen af højeffektiv kraftvarmeproduktion, første gang senest den 21. februar 2007.
Artikel 7
Støtteordninger
1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at støtte til kraftvarmeproduktion i både eksisterende og fremtidige enheder baseres på efterspørgsel efter nyttevarme og primærenergibesparelser, på baggrund af de foreliggende muligheder for at mindske energiefterspørgslen ved hjælp af andre økonomisk eller miljømæssigt fordelagtige foranstaltninger såsom anden forbedring af energieffektiviteten.
2. Med forbehold af traktatens artikel 87 og 88 foretager Kommissionen en evaluering af anvendelsen af støttemekanismer i medlemsstaterne, hvorefter kraftvarmeproducenter på grundlag af bestemmelser udstedt af de offentlige myndigheder modtager direkte eller indirekte støtte, som kan virke begrænsende på handelen.
Kommissionen undersøger, om disse ordninger bidrager til virkeliggørelsen af målene i traktatens artikel 6 og artikel 174, stk. 1.
3. Kommissionen forelægger i den i artikel 11 omhandlede rapport en veldokumenteret analyse af erfaringerne med anvendelsen og sameksistensen af de forskellige støttemekanismer, der er omhandlet i denne artikels stk. 2. Rapporten skal indeholde en vurdering af, i hvor høj grad det er lykkedes ved hjælp af støtteordningerne at fremme brugen af højeffektiv kraftvarmeproduktion gennem udnyttelse af de i artikel 6 omhandlede nationale potentialer, herunder ordningernes omkostningseffektivitet. Rapporten skal endvidere redegøre for, i hvilken udstrækning støtteordningerne har medvirket til at skabe stabile betingelser for investeringer i kraftvarmeproduktion.
Artikel 8
Spørgsmål vedrørende elforsyningsnettet og tarifferne
1. Med henblik på at sikre transmission og distribution af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion finder bestemmelserne i artikel 7, stk. 1, 2 og 5, i direktiv 2001/77/EF samt de relevante bestemmelser i direktiv 2003/54/EF anvendelse.
2. Indtil kraftvarmeproducenten bliver privilegeret kunde i henhold til national lovgivning, jf. artikel 21, stk. 1, i direktiv 2003/54/EF, bør medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at køb af elektricitet til reserveforsyning til spidslastforsyning finder sted på grundlag af offentliggjorte tariffer og betingelser og forpligtelser.
3. Medlemsstaterne kan især lette adgangen til forsyningsnettet for elektricitet, der produceres af højeffektive små kraftvarmeenheder og mikrokraftvarmeenheder, forudsat at de giver Kommissionen meddelelse herom.
Artikel 9
Administrative procedurer
1. Medlemsstaterne eller de kompetente organer, medlemsstaterne har udpeget, vurderer de gældende nationale love og administrative bestemmelser om procedurer for meddelelse af bevillinger eller de øvrige procedurer, der er fastsat i artikel 6 i direktiv 2003/54/EF, vedrørende opførelse af højeffektive kraftvarmeenheder.
En sådan vurdering skal foretages med det formål
a) at tilskynde til udformning af kraftvarmeenheder, der opfylder økonomisk begrundet efterspørgsel efter nyttevarmeproduktion, og at undgå at producere mere varme end nyttevarme
b) at fjerne lovgivningsmæssige og andre hindringer for øget kraftvarmeproduktion
c) at forenkle og fremskynde procedurerne på det relevante forvaltningsniveau, og
d) at sikre, at reglerne er objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende samt i fuld overensstemmelse med de særlige karakteristika ved de forskellige kraftvarmeteknologier.
2. For så vidt det er hensigtsmæssigt i forbindelse med de nationale love og administrative bestemmelser, oplyser medlemsstaterne om de fremskridt, der er gjort navnlig for så vidt angår:
a) samordning mellem de forskellige forvaltningsorganer med hensyn til frister, modtagelse og behandling af bevillingsansøgninger
b) muligheden for særlige retningslinjer for de projekter, der er omhandlet i stk. 1, og gennemførligheden af en hurtig planlægningsordning for producenter af kraftvarme og
c) udpegelse af myndigheder, der skal optræde som mæglere i tvister mellem bevillingsmeddelende myndigheder og bevillingsansøgere.
Artikel 10
Medlemsstaternes rapporter
1. Senest den 21. februar 2006 offentliggør medlemsstaterne en rapport, der indeholder resultaterne af den analyse og de vurderinger, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, stk. 1 og 2.
2. Hvert fjerde år, første gang senest den 21. februar 2007, offentliggør medlemsstaterne på anmodning af Kommissionen senest seks måneder inden den pågældende frist en rapport med resultatet af den vurdering, som er omhandlet i artikel 6, stk. 3.
3. Medlemsstaterne sender, første gang inden udgangen af december 2004 med data for året 2003 og derefter på årsbasis, Kommissionen statistikker over den nationale produktion af el og varme fra kraftvarmeproduktion, opgjort efter metoden i bilag II.
De fremsender ligeledes årlige statistikker over kraftvarmekapaciteten og det anvendte brændsel. Medlemsstaterne kan også fremsende statistikker over primærenergibesparelser, der er opnået ved anvendelse af kraftvarmeproduktion, jf. metoden i bilag III.
Artikel 11
Kommissionens rapport
1. På grundlag af de rapporter, der forelægges i medfør af artikel 10, gennemgår Kommissionen anvendelsen af direktivet, og forelægger hvert fjerde år, første gang senest den 21. februar 2008, en statusrapport om direktivets gennemførelse for Europa-Parlamentet og Rådet.
Statusrapporten skal navnlig:
a) gøre rede for, i hvor høj grad de nationale potentialer for højeffektiv kraftvarmeproduktion, som omhandlet i artikel 6, er udnyttet
b) vurdere, i hvilket omfang de regler og procedurer, der udgør grundbetingelserne for kraftvarmeproduktionen i det indre energimarked, er fastsat på grundlag af objektive, gennemskuelige og ikke-diskriminerende kriterier, under hensyntagen til fordelene ved kraftvarmeproduktion
c) gøre rede for erfaringerne med anvendelsen og sameksistensen af forskellige støtteordninger til fordel for kraftvarmeproduktion
d) revurdere referenceværdierne for virkningsgraden for separat produktion af el og varme med udgangspunkt i den aktuelle teknologi.
Kommissionen forelægger sammen med rapporten yderligere forslag for Europa-Parlamentet og Rådet, hvis det er hensigtsmæssigt.
2. Ved evalueringen af fremskridt, jf. stk. 1, litra a), tager Kommissionen i betragtning, i hvor høj grad de nationale potentialer for højeffektiv kraftvarmeproduktion som omhandlet i artikel 6 er eller forventes at blive udnyttet under hensyntagen til nationale foranstaltninger, forhold, herunder klimaforhold, og konsekvenser af det indre energimarked og konsekvenser af andre EU-initiativer som f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF(19).
Kommissionen forelægger yderligere forslag for Europa-Parlamentet og Rådet, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig med henblik på fastlæggelse af en handlingsplan for udviklingen af højeffektiv kraftvarmeproduktion i EU.
3. Ved evalueringen af mulighederne for en yderligere harmonisering af beregningsmetoder som omhandlet i artikel 4, stk. 1, tager Kommissionen hensyn til konsekvenserne af alternative beregninger som omhandlet i artikel 12, bilag II og bilag III for det indre energimarked under hensyntagen til erfaringerne fra nationale støtteordninger.
Kommissionen forelægger yderligere forslag for Europa-Parlamentet og Rådet, hvis det er hensigtsmæssigt, med henblik på en yderligere harmonisering af beregningsmetoderne.
Artikel 12
Alternative beregninger
1. Indtil udgangen af 2010 og forudsat, at Kommissionens godkendelse indhentes forud, kan medlemsstaterne benytte andre metoder end den, der er anført i bilag II, litra b), til at fratrække eventuel elproduktion, der ikke stammer fra en kraftvarmeproces, fra de rapporterede tal. Med henblik på artikel 5, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, fastlægges elektricitetsmængden fra kraftvarmeproduktion imidlertid i overensstemmelse med bilag II.
2. Medlemsstaterne kan beregne primærenergibesparelsen ved produktion af el og varme samt mekanisk energiproduktion i overensstemmelse med bilag III, litra c), uden at bilag II anvendes til at udelukke den separate produktion af kraft og varme inden for samme proces. En sådan produktion kan betragtes som højeffektiv kraftvarmeproduktion, forudsat at den opfylder effektivitetskriterierne i bilag III, litra a), og forudsat at den samlede virkningsgrad er over 70 %, når der er tale om kraftvarmeenheder med en elkapacitet på over 25 MW. Med henblik på udstedelse af en oprindelsesgaranti og til statistiske formål fastlægges elektricitetsmængden fra sådan kraftvarmeproduktion dog i overensstemmelse med bilag II.
3. Indtil udgangen af 2010 kan medlemsstater, der anvender alternative metoder, definere kraftvarmeproduktion som højeffektiv kraftvarmeproduktion uden at undersøge, om kraftvarmeproduktionen opfylder kriterierne i bilag III, litra a), hvis det er anerkendt på nationalt plan, at den kraftvarmeproduktion, der defineres ved en sådan alternativ beregningsmetode, i gennemsnit opfylder kriterierne i bilag III, litra a). Hvis der er udstedt en oprindelsesgaranti for en sådan produktion, må effektiviteten af kraftvarmeproduktionen angivet på garantien ikke overskride tærskelværdierne for kriterierne i bilag III, litra a), medmindre beregninger udført i henhold til bilag III giver et andet resultat. Med henblik på udstedelse af en oprindelsesgaranti og til statistiske formål fastlægges elektricitetsmængden fra sådan kraftvarmeproduktion imidlertid i overensstemmelse med bilag II.
Artikel 13
Revision
1. De tærskelværdier, der benyttes til beregning af elektricitetsmængden fra kraftvarmeproduktion, jf. bilag II, litra a), tilpasses til den tekniske udvikling efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
2. De tærskelværdier, der benyttes til beregning af effektiviteten ved kraftvarmeproduktion og primærenergibesparelser, jf. bilag III, litra a), tilpasses den tekniske udvikling efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
3. Retningslinjerne for bestemmelse af el/varmeforholdet som omhandlet i bilag II, litra d), tilpasses det tekniske fremskridt efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
Artikel 14
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
3. Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.
Artikel 15
Gennemførelse
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 21. februar 2006. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Artikel 16
Ændring af direktiv 92/42/EØF
I artikel 3, stk. 1, i direktiv 92/42/EØF, tilføjes følgende led:
"- kraftvarmeenheder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/8/EF af om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked(20)."
Artikel 17
Ikrafttræden
Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 18
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. februar 2004.
Az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelve
(2004. február 11.)
a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4],
mivel:
(1) A Közösségben a kapcsolt energiatermelés lehetőségét, mint az energiamegtakarítás egyik eszközét jelenleg nem használják ki megfelelő mértékben. A hasznos hőigényen alapuló, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés támogatása közösségi prioritás, tekintettel a kapcsolt energiatermelés által a primerenergiamegtakarítás tekintetében nyújtott előnyökre, a hálózati veszteségek mérséklésére és a káros anyagok, különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére. Ezen túlmenően az energiának a kapcsolt energiatermelés révén történő hatékony felhasználása az energiaellátás biztonságához, valamint az Európai Unió és tagállamai versenyképességének megőrzéséhez is pozitív módon járulhat hozzá. Ennél fogva szükséges intézkedéseket hozni annak biztosítása érdekében, hogy ez a lehetőség jobban kihasználható legyen a belső energiapiac keretében.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 26-i 2003/54/EK irányelve [5] közös szabályokat állapít meg a villamos energia belső piacán a termelésre, átvitelre, elosztásra és ellátásra vonatkozóan. Ebben az összefüggésben a kapcsolt energiatermelés a verseny erősödését szolgálja, figyelemmel az új piaci szereplőkre is.
(3) Az "Európai stratégia az energiaellátás biztonságának megteremtése felé" elnevezésű zöld könyv rámutat, hogy az Európai Unió rendkívüli mértékben függ jelenleg az igények megközelítőleg 50 %-át kitevő külső energiaellátástól, amely arány 2030-ig 70 %-ra is emelkedhet, amennyiben marad a jelenlegi tendencia. Az importfüggőség és a növekvő importarány növeli a szolgáltatás megszakításának, illetve az ellátási nehézségek kialakulásának veszélyét. Mindazonáltal az ellátás biztonságát nem szabad úgy értelmezni, mint amely leszűkíthető az importfüggőség csökkentésére és a hazai termelés ösztönzésére. Az ellátás biztonságának megteremtése széles körű politikai intézkedéseket igényel, amelyek célja többek között az energiaforrások és termelési technológiák sokféleségének megteremtése, valamint a nemzetközi kapcsolatok fejlesztése. A zöld könyv ezen kívül azt is hangsúlyozta, hogy az energiaellátás biztonsága elengedhetetlen a jövőbeni fenntartható fejlődéshez. A zöld könyv következtetése szerint az energiaigény csökkentése érdekében elfogadott intézkedések alapvető fontosságúak mind az importfüggőség csökkentése, mind pedig az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozása szempontjából. A zöld könyvről szóló, 2001. november 15-i állásfoglalásban [6] az Európai Parlament olyan kezdeményezések megtételére szólított fel, amelyek az energiahatékony erőművekre történő átállást szorgalmazzák, beleértve a hőenergiával kapcsolt villamosenergia-termelést is.
(4) A Bizottság "Fenntartható fejlődés Európában egy jobb világért - Az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiája" című, a 2001. június 15-16-ai Göteborgi Európai Tanácson közreadott közleménye az éghajlatváltozást a fenntartható fejlődés egyik legnagyobb akadályának tartotta, és hangsúlyozta a tiszta energia fokozott használata és az energiaigények csökkentésére vonatkozó egyértelmű intézkedések szükségességét.
(5) A kapcsolt energiatermelésnek a primer energia megtakarítása érdekében végzett fokozottabb alkalmazása fontos részét képezheti egyrészt azoknak az intézkedéseknek, amelyre az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének teljesítéséhez szükség van, másrészt bármely más szakpolitikai tervnek is, amely a jövőbeni kötelezettségvállalások teljesítését szolgálja. A Bizottság az Európai Éghajlatváltozási Program első szakaszának végrehajtásáról szóló közleményében a kapcsolt energiatermelés támogatását azon intézkedések egyikeként határozta meg, amelyek az energiaágazat vonatkozásában az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez szükségesek, és bejelentette azon szándékát, hogy 2002-ben egy irányelvjavaslatot kíván benyújtani a kapcsolt energiatermelés támogatásáról.
(6) A Bizottságnak az Európai Éghajlatváltozási Program első szakasza végrehajtásáról kiadott közleményéről szóló, 2002. szeptember 25-i állásfoglalásában [7] az Európai Parlament üdvözli a hővel kapcsoltan termelt villamos energia (CHP) használatának támogatására vonatkozó közösségi intézkedések fokozásának érdekében beadandó javaslat ötletét és felszólít a CHP támogatásáról szóló irányelv azonnali elfogadására.
(7) A kapcsolt energiatermelés fontosságát már a hővel kapcsolt villamos energia támogatására vonatkozó közösségi stratégiáról szóló, 1997. december 18-i tanácsi állásfoglalás [8] és 1998. május 15-i európai parlamenti állásfoglalás [9] is hangsúlyozta.
(8) A Tanács a 2000. május 30-i és 2000. december 5-i következtetésében támogatta a Bizottság energiahatékonysági cselekvési tervét és a kapcsolt energiatermelést az egyik legfontosabb rövid távú prioritásként jelölte meg. Az Európai Parlament az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló, 2001. március 14-i állásfoglalásában [10] felszólította a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a kapcsolt energia minden olyan esetben történő támogatására vonatkozó közös szabályokról, ahol ennek környezetvédelmi szempontból értelme van.
(9) A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv [11], a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [12], valamint a hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [13] kiemeli az új létesítmények kapcsolt energiatermelési lehetősége felmérésének szükségességét.
(10) Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [14] előírja, hogy a tagállamokban minden olyan új épület esetében, amelynek teljes hasznos alapterülete 1000 m2-nél nagyobb, az építkezés megkezdése előtt számításba kell venni alternatív rendszerek, úgymint a kapcsolt energiatermelés, műszaki, környezetvédelmi és gazdasági megvalósíthatóságának lehetőségét is.
(11) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést ebben az irányelvben annak az energia-megtakarításnak az alapján kell meghatározni, amely a kapcsolt termeléssel érhető el a külön hő- és villamosenergia-termeléssel szemben. A 10 %-ot meghaladó energiamegtakarítás "nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésnek" minősül. Az energiamegtakarítás maximalizálása és az energia-megtakarítási lehetőség elvesztésének elkerülése érdekében fokozott figyelmet kell fordítani a kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó egységek üzemeltetési körülményeire.
(12) A primer energia megtakarítása értékelésének összefüggésében igen fontos azoknak a tagállamoknak a helyzetét figyelembe venni, ahol a villamosenergia-fogyasztás legnagyobb részét importból fedezik.
(13) Az átláthatóság érdekében igen fontos a kapcsolt energiatermeléssel kapcsolatos egységes alapfogalmak elfogadása. Ha a kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó létesítményeket úgy szerelik fel, hogy külön villamosenergia-termelésre vagy hőtermelésre is képesek legyenek, az ilyen termelést a származási garancia kiállítása céljából, valamint statisztikai célokból nem lehet kapcsolt energiatermelésnek tekinteni.
(14) Annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelv keretében a kapcsolt energiatermelés számára biztosított támogatás a hasznos hőigényen és a primer energia megtakarításán alapuljon, a kapcsolt energiatermelés hatékonyságának az alapfogalmaknak megfelelő felmérésére és meghatározására alkalmas feltételek kialakítására van szükség.
(15) Ennek az irányelvnek az általános célkitűzése, hogy a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének kiszámítására összehangolt módszert, valamint annak alkalmazásához szükséges iránymutatást alakítson ki, figyelembe véve a módszertani lehetőségeket, mint például amelyeket jelenleg dolgoznak ki az európai szabványügyi szervezetek. A módszernek a műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében kiigazíthatónak kell lennie. A II. és III. mellékletben szereplő számításoknak a kapcsolt energiatermelő mikroegységekre való alkalmazását - az arányosság elvének megfelelően - független szakértő testület által tanúsított típusvizsgálati eljárásból származó értékekre kell alapozni.
(16) A kapcsolt energiatermelés és a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés ebben az irányelvben használt meghatározása nem érinti a nemzeti jogszabályokban szereplő egyéb meghatározások használatát, ha azokat nem az ezen irányelvben meghatározott célok érdekében alkalmazzák. Ezen túlmenően helyénvalónak látszik a 2003/54/EK irányelvben, valamint a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben szereplő irányadó kifejezések átvétele [15].
(17) A hasznos hőteljesítmény mérése a kapcsolt energiatermelő erőmű leadási pontján alátámasztja annak szükségességét, hogy biztosítható legyen, hogy a kapcsolt energiatermeléssel előállított hasznos hő nem vész el az elosztóhálózat nagy arányú hőveszteségének következtében.
(18) A villamosenergia-termelés/hőtermelés arány olyan műszaki jellemző, amelyet meg kell határozni a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének kiszámítása érdekében.
(19) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a "kapcsolt energiatermelő egység" meghatározás magában foglalhat olyan berendezéseket is, amelyekben csak villamos energia vagy csak hőenergia állítható elő, mint amilyen például a rásegítő tüzelő vagy utánégető berendezés. Az ezekből a berendezésekből származó energia azonban nem tekinthető kapcsolt energiatermelésnek a származási garancia szempontjából, valamint statisztikai célokból.
(20) A "kapcsolt energiatermelő kis egység" meghatározás többek között magában foglalja a kapcsolt energiatermelő mikroegységeket és az elosztott kapcsolt energiatermelő egységeket is, mint amilyenek például a távoli, elzárt területeket ellátó vagy korlátozott mértékű lakossági, kereskedelmi, illetve ipari igényeket kiszolgáló egységek.
(21) Az átláthatóság növelése érdekében, hogy a fogyasztók választani tudjanak a kapcsolt energiatermeléssel, illetve egyéb technikákkal előállított villamos energia között, szükséges annak biztosítása, hogy a hatásfokra vonatkozó összehangolt referenciaértékek alapján igazolni lehessen a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés származását. A származási garanciára vonatkozó szabályozás azonban önmagában még nem jogosít fel a nemzeti támogatási mechanizmusok igénybevételére.
(22) Fontos, hogy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléssel előállított villamos energia minden formájára vonatkozzon származási garancia. A származási garanciát fontos megkülönböztetni a becserélhető bizonyítványoktól.
(23) A kapcsolt energiatermelés növekvő piaci elterjedésének középtávon történő biztosítása érdekében kötelezni kell a tagállamokat, hogy fogadjanak el és tegyenek közzé egy olyan jelentést, amely az ország nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelési potenciálját elemzi, és amely jelentés külön elemzést tartalmaz a kapcsolt energiatermelés akadályairól, valamint azokról az intézkedésekről, amelyet az igazolási rendszer megbízhatóságának biztosítására dolgoztak ki.
(24) Az állami támogatásnak összhangban kell lennie a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatással [16], beleértve a támogatáshalmozódás kizárására vonatkozó szabályokat is. Ez az iránymutatás jelenleg még megenged bizonyos mértékű állami támogatást, amennyiben kimutatható, hogy a támogatási intézkedések a környezetvédelem szempontjából kedvezőek, mert az átalakítás hatásfoka különösen magas, mert az intézkedések következtében lehetővé válik az energiafelhasználás csökkentése, vagy mert a termelési folyamat a környezetre nézve kevésbé káros. Az ilyen támogatásra bizonyos esetekben szükség van a kapcsolt energiatermelési potenciál további kiaknázása érdekében, különösen, ha figyelembe vesszük az externális költségek beépítésének szükségességét is.
(25) A kapcsolt energiatermelés támogatására vonatkozó állami rendszereknek főként a gazdaságilag indokolható hő- és hűtési igényen alapuló kapcsolt energiatermelésre kell irányulniuk.
(26) A tagállamok különféle mechanizmusokat működtetnek a kapcsolt energiatermelés nemzeti szinten történő támogatása érdekében, beleértve a beruházási támogatást, adómentességet és -kedvezményeket, zöld bizonyítványokat és közvetlen ártámogatási rendszereket. Az ezen irányelvben megfogalmazott cél elérésének egyik fontos eszköze - a befektetői bizalom megtartása érdekében - e rendszerek megfelelő működésének szavatolása mindaddig, amíg működésbe nem lépnek az egységes közösségi keretek. A Bizottságnak szándékában áll, hogy a helyzetet figyelemmel kísérje és beszámoljon a nemzeti támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatokról.
(27) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia átvitelével és elosztásával kapcsolatban a 2001/77/EK irányelv 7. cikke (1), (2) és (5) bekezdésének rendelkezéseit, illetve a 2003/54/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Amíg a kapcsolt energiatermelést végző a nemzeti jogszabályok értelmében a 2003/54/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdése szerinti feljogosított fogyasztó, a kiegészítő villamos energia beszerzésekor, amelyre a kapcsolt energiatermelő erőmű néha rákényszerül, a díjakat tárgyilagos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján kell megállapítani. Különösen a kapcsolt energiatermelő kis- és mikroegységeknek a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléssel előállított villamos energia hálózati rendszeréhez való hozzáférés segíthető elő, a Bizottság tájékoztatása mellett.
(28) Általánosságban a legfeljebb 400 kW teljesítményű, a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvízkazánok hatásfok-követelményeiről szóló, 1992. május 21-i 92/42/EGK tanácsi irányelv [17] meghatározása alá tartozó, kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó egységek valószínűleg nem fogják teljesíteni az ott meghatározott hatékonysági minimumkövetelményeket, és ezért azokat ki kell zárni azon irányelv alkalmazási köréből.
(29) A számos kis- és középtermelőt is magában foglaló kapcsolt energiatermelési ágazat sajátos szerkezetét figyelembe kell venni, különösen a kapcsolt energiatermelő erőművek építéséhez szükséges engedélyek megadásával kapcsolatos közigazgatási eljárások felülvizsgálata során.
(30) Ennek az irányelvnek a célja értelmében a kapcsolt energiatermelés támogatására létrehozott keretrendszer kialakításakor fontos hangsúlyozni az új, kapcsolt energiatermelő létesítményekbe történő beruházáshoz a stabil gazdasági és közigazgatási feltételek szükségességét. A tagállamokat ösztönözni kell, hogy legalább négyéves támogatási rendszerek kialakítása, valamint a közigazgatási eljárások gyakori változtatásainak elkerülése stb. révén elégítsék ki ezt a szükségletet. A tagállamokat továbbá annak biztosítására is ösztönözni kell, hogy az állami támogatási rendszerek a fokozatosan csökkentés elvét képviseljék.
(31) A kapcsolt energiatermelés összhatásfoka és fenntarthatósága sok tényezőtől függ, például az alkalmazott technológiától, a felhasznált tüzelőanyagtól, a terhelési görbéktől, a termelőegység méretétől, de a hő sajátosságaitól is. Gyakorlati okokból, valamint azon tény alapján, hogy más és más hőmérsékletű hőre van szükség attól függően, hogy a kimenő hőteljesítményt milyen célokra kívánják felhasználni, és hogy ezek, valamint egyéb különbségek is befolyásolják a kapcsolt energiatermelés hatékonyságát, a kapcsolt energiatermelést osztályokba kell sorolni, úgymint "ipari célú kapcsolt energiatermelés," fűtési célú kapcsolt energiatermelés "és" mezőgazdasági célú kapcsolt energiatermelés.
(32) A Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás és arányosság elvének megfelelően a kapcsolt energiatermelésnek a belső energiapiacon való támogatására vonatkozó keretrendszer általános alapelveit közösségi szinten kell megfogalmazni, ám ezek részletes végrehajtását a tagállamokra kell bízni, lehetővé téve, hogy minden tagállam megválaszthassa a saját helyzetének legjobban megfelelő rendszert. Ez az irányelv csupán a célkitűzések eléréséhez szükséges minimumkövetelményekre szorítkozik, és nem lépi túl az ehhez szükséges mértéket.
(33) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [18] összhangban kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Cél
Ennek az irányelvnek a célja, hogy a belső energiapiacon a primer energia megtakarításán és a hasznos hőigényen alapuló, nagy hatásfokú kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés támogatására és fejlesztésére vonatkozó keretrendszer létrehozása révén fokozza az energiahatékonyságot és javítsa az energiaellátás biztonságát, tekintetbe véve a sajátos nemzeti körülményeket, különösen az éghajlati és gazdasági feltételekkel kapcsolatosakat.
2. cikk
Hatály
Ezt az irányelvet a 3. cikkben meghatározott kapcsolt energiatermelésre, valamint az I. mellékletben felsorolt kapcsolt energiatermelési technológiákra kell alkalmazni.
3. cikk
Meghatározások
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
a) "kapcsolt energiatermelés": az egyetlen folyamat során egyszerre termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia;
b) "hasznos hő": a kapcsolt energiatermelés folyamata során valamely, gazdaságilag indokolt hő- vagy hűtési igény kielégítése érdekében előállított hő;
c) "gazdaságilag indokolt szükséglet": a hő vagy hűtés iránti igényt meg nem haladó mértékű kereslet, amelyet egyébként piaci feltételek mellett, a kapcsolt energiatermeléstől eltérő egyéb energia-előállító folyamat révén elégítenének ki;
d) "kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia": olyan villamos energia, amelyet hasznos hő termeléséhez kapcsolt folyamat során állítottak elő, és amelyet a II. mellékletben megállapított módszer szerint számítottak ki;
e) "tartalék villamos energia": olyan villamos energia, amelyet a villamosenergia-hálózaton szállítanak olyan esetekben, amikor a kapcsolt energiatermelési folyamat megszakad, beleértve a karbantartási időszakokat, illetve üzemzavarokat is;
f) "pót-villamosenergia": olyan villamos energia, amelyet a villamosenergia-hálózatról szállítanak olyan esetekben, amikor a villamos energia iránti igény nagyobb, mint a kapcsolt energiatermelési folyamat villamos energia termelése;
g) "összhatásfok": a villamos energia, illetve mozgási energia, valamint hasznos hő éves összege, osztva a kapcsolt hőenergia-termeléshez, valamint a bruttó villamosenergia- és mozgásienergia-termeléshez felhasznált tüzelőanyaggal;
h) "hatásfok": a tüzelőanyag "nettó fűtőértéke" ("alsó fűtőértéknek" is nevezik) alapján számított hatásfok;
i) "nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés": a III. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő kapcsolt energiatermelés;
j) "hatásfok-referenciaérték külön termelés esetén": annak az alternatív hő-, illetve villamosenergia-termelő folyamatnak a hatásfoka, amelynek helyettesítésére szánják a kapcsolt energiatermelési folyamatot;
k) "villamosenergia/hő arány": a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia és a hasznos hő aránya teljes kapcsolt energiatermelési üzemmódban, az adott egység üzemeltetési adatainak felhasználásával számítva;
l) "kapcsolt energiatermelő egység": olyan termelőegység, amely kapcsolt energiatermelésre képes;
m) "kapcsolt energiatermelő mikroegység": olyan kapcsolt energiatermelő egység, amelynek legnagyobb kapacitása 50 kWe alatt marad;
n) "kapcsolt energiatermelő kis egység": kapcsolt energiatermelő olyan egység, amelynek beépített kapacitása 1 MWe alatt marad;
o) "összes kapcsolt energiatermelés": a kapcsolt energiatermelési folyamat során nyert összes villamos energia, mozgási energia és hasznos hő.
Ezenkívül a 2003/54/EK és a 2001/77/EK irányelv vonatkozó meghatározásait is alkalmazni kell.
4. cikk
A kapcsolt energiatermelés hatásfok-követelményei
(1) Annak érdekében, hogy a kapcsolt energiatermelés hatásfokát a III. mellékletben foglaltakkal összhangban meg lehessen határozni, a Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően legkésőbb 2006. február 21-ig kialakítja a külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket. Ezek az egységes hatásfok-referenciaértékek a vonatkozó tényezőkkel differenciált értékek mátrixából állnak, beleértve a létesítmény építésének évét, valamint a tüzelőanyag típusát is, és megfelelően dokumentált elemzésen kell alapulniuk, amely többek között figyelembe veszi a valóságos üzemi körülmények között végzett használatból származó adatokat, a villamos energia határokon átnyúló cseréjét, a tüzelőanyag-mixet és az éghajlati tényezőket éppúgy, mint az alkalmazott kapcsolt energiatermelési technológiát, a III. mellékletben található alapelveknek megfelelően.
(2) A Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően első alkalommal 2011. február 21-én, majd ezt követően négyévente áttekinti az (1) bekezdésben említett, a külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó összehangolt hatásfok-referenciaértékeket a technológiai fejlődés és az energiaforrások megoszlásában bekövetkezett változások figyelembevétele céljából.
(3) Azok a tagállamok, amelyek az irányelvet azt megelőzően alkalmaznák, mielőtt a Bizottság kialakítja az (1) bekezdésben említett, a külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket, az (1) bekezdésben említett időpontig terjedő időszakra el kell fogadniuk saját nemzeti, a külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó hatásfok-referenciaértékeiket, amelyeket a III. mellékletben meghatározott módszer szerint a kapcsolt energiatermelésből származó primerenergiamegtakarítás kiszámításához használnak fel.
5. cikk
A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia származási garanciája
(1) A 4. cikk (1) bekezdésében említett összehangolt hatásfok-referenciaértékek alapján a tagállamok legkésőbb az értékek elfogadását követő hat hónapon belül biztosítják, hogy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia származása az egyes tagállamokban megállapított objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumoknak megfelelően szavatolható legyen. Azt is biztosítják, hogy a villamos energia származási garanciája lehetővé tegye a termelők számára annak bemutatását, hogy az általuk értékesített villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik és ebből a célból a származási garanciát a termelő kérésére állítják ki.
(2) A tagállamok kijelölnek egy vagy több, a termelési és elosztási tevékenységektől független illetékes szervet az (1) bekezdésben említett származási garancia kiadásának felügyeletére.
(3) A tagállamok vagy az illetékes szervek megfelelő mechanizmusokat vezetnek be annak érdekében, hogy a származási garancia pontos és megbízható legyen, és a 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentésben ismertetik azokat az intézkedéseket, amelyeket a garanciarendszer megbízhatóságának biztosítása érdekében tettek.
(4) A származási garanciára vonatkozó rendszerek önmagukban még nem jogosítanak fel a nemzeti támogatási mechanizmusok igénybevételére.
(5) A származási garancia meghatározza:
- annak a tüzelőanyag-forrásnak az alsó (nettó) fűtőértékét, amelyből a villamos energiát előállítják, a villamos energiával együtt termelt hő felhasználásának módját és végezetül a termelés helyét és idejét,
- azt a villamosenergia-mennyiséget, amely a II. melléklet szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik, és amelyet a garancia megjelenít,
- a III. mellékletben foglaltakkal összhangban, a Bizottság által a 4. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően meghatározott összehangolt hatásfok-referenciaérték alapján számított primerenergiamegtakarítás mértékét.
A tagállamok a származási garancián további tájékoztató adatokat is megadhatnak.
(6) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint kiadott származási garanciát a tagállamok, kizárólag az (5) bekezdésben említett elemek bizonyítékaként, kölcsönösen elismerik. Amennyiben a származási garanciát - különösen a csalások megelőzésével kapcsolatos okokból - nem ismerik el ilyen bizonyítékként, azt objektív, átlátható és megkülönböztetés mentes feltételek alapján kell megtenni.
A származási garancia elismerésének megtagadása esetén a Bizottság kötelezheti az elismerést megtagadó felet az igazolás elismerésére, különös tekintettel az elismerést szabályozó objektív, átlátható és megkülönböztetés mentes feltételekre.
6. cikk
A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés nemzeti lehetőségei
(1) A tagállamok elemzést készítenek a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés alkalmazására nemzeti szinten rendelkezésre álló lehetőségekről, beleértve a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő mikroegységeket is.
(2) Az elemzés:
- megfelelően dokumentált tudományos adatokon alapul, és megfelel a IV. mellékletben felsorolt követelményeknek,
- meghatározza a hasznos fűtési és hűtési igényekkel kapcsolatos valamennyi lehetőséget, amelyek megfelelőek a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés szempontjából, valamint azon tüzelőanyagok és egyéb energiaforrások hozzáférhetőségét, amelyek a kapcsolt energiatermelésben energiahordozók,
- tartalmaz egy külön elemzést azon akadályokról, amelyek gátolhatják a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés nemzeti szintű lehetőségeinek megvalósítását. Az elemzés különösen a tüzelőanyagok árával, költségeivel, a tüzelőanyagokhoz való hozzáféréssel, a hálózattal, a közigazgatási eljárásokkal, valamint az energiaáraknál az externális költségek beépítésének hiányával kapcsolatos akadályokkal foglalkozik.
(3) A tagállamok először legkésőbb 2007. február 21-ig, majd ezt követően négyévente - a Bizottságnak az esedékes időpontot legalább hat hónappal megelőző kérésére - értékelik a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés terén elért előrehaladást.
7. cikk
Támogatási rendszerek
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a kapcsolt energiatermelés támogatása a meglévő és majdan épülő egységek esetében egyaránt a hasznos hőigényen, valamint a primerenergia-megtakarításon alapul, figyelembe véve az egyéb, az energiaigény csökkentését célzó gazdaságilag életképes vagy környezetvédelmi szempontból előnyös intézkedéseket, mint amilyenek az egyéb energiahatékonysági intézkedések.
(2) A Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkének sérelme nélkül értékeli a tagállamokban megvalósított támogatási mechanizmusok alkalmazását, amelyeknek megfelelően adott kapcsolt energiatermelő egységek az állami hatóságok által kiadott rendelkezések értelmében közvetlen vagy közvetett támogatásban részesülnek, és amelyek korlátozó hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre.
A Bizottság megvizsgálja, hogy azok a mechanizmusok hozzájárulnak-e a Szerződés 6. cikkében, valamint 174. cikke (1) bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósításához.
(3) A Bizottság a 11. cikkben említett jelentésben megfelelően dokumentált elemzést készít az e cikk (2) bekezdésében említett különböző támogatási mechanizmusok párhuzamos működésével és alkalmazásával kapcsolatban szerzett tapasztalatokról. A jelentés értékeli a támogatási mechanizmusok eredményességét - beleértve a költséghatékonyságot is - a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés felhasználásának előmozdításában a 6. cikkben említett nemzeti lehetőségeknek megfelelően. A jelentés továbbá értékeli, hogy a támogatási rendszerek milyen mértékben járultak hozzá a kapcsolt energiatermeléssel összefüggő, stabil befektetési feltételek megteremtéséhez.
8. cikk
A villamosenergia-hálózat rendszere és tarifális kérdések
(1) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia átvitelének és elosztásának biztosítása érdekében a 2001/77/EK irányelv 7. cikkének (1), (2) és (5) bekezdését, valamint a 2003/54/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Amíg a kapcsolt energiatermelést a nemzeti jogszabályok értelmében nem a 2003/54/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdése szerinti feljogosított fogyasztó végzi, a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a tartalék- vagy pót-villamosenergia vásárlása előre közzétett vásárlási tarifák és feltételek alapján történhessen meg.
(3) A tagállamok különösen a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő kis- és mikroegységek által előállított villamos energia hálózati rendszeréhez való hozzájutását segíthetik elő, a Bizottság értesítésével.
9. cikk
Közigazgatási eljárások
(1) A tagállamok vagy az adott tagállam által kinevezett illetékes szervek értékelik a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő egységekre alkalmazandó, jelenleg hatályos törvényi és rendeleti kereteiket, tekintettel a 2003/54/EK irányelv 6. cikkében meghatározott engedélyezési eljárásokra és egyéb eljárásokra.
Az értékelést a következő célból kell végezni:
a) a kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó egységek tervezésének ösztönzése a gazdaságilag indokolható hasznos hőigény kielégítésére és a hasznos hőigényen felüli hő termelésének elkerülésére;
b) a kapcsolt energiatermelés növelése előtt álló szabályozási és nem szabályozási korlátok csökkentése;
c) az eljárások egyszerűsítése és meggyorsítása a megfelelő közigazgatási szinten; és
d) annak biztosítása, hogy a szabályok objektívek, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek, és teljes mértékben vegyék figyelembe a különféle kapcsolt energiatermelési technológiák sajátosságait.
(2) A tagállamok - amennyiben a nemzeti jogszabályok értelmében indokolt - tájékoztatást adnak arra vonatkozóan, melyik szakaszban tartanak különösen az alábbi területeken:
a) az engedélyezési versenytárgyalások határidejének, befogadásának és elbírálásának összehangolása a különböző közigazgatási szervek között;
b) a lehetséges iránymutatások összeállítása az (1) bekezdésben említett tevékenységekhez, valamint a kapcsolt energiatermelőknek szóló gyorsított tervezési eljárás lehetőségeinek elemzése, valamint
c) olyan hatóságok kijelölése, amelyek az engedélyek kiadásáért felelős hatóságok és az engedélyre pályázók közötti vitás esetekben közvetítőként lépnek fel.
10. cikk
A tagállamok jelentéstételi kötelezettségei
(1) A tagállamok legkésőbb 2006. február 21-ig közzétesznek egy olyan jelentést, amely az 5. cikk (3) bekezdésének, a 6. cikk (1) bekezdésének, valamint a 9. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően elvégzett elemzések és értékelések eredményeit tartalmazza.
(2) A tagállamok legkésőbb 2007. február 21-ig, majd ezt követően négyévente - a Bizottságnak az esedékes időpontot legalább hat hónappal megelőző kérésére - egy jelentést tesznek közzé a 6. cikk (3) bekezdésében említett értékelés eredményeiről.
(3) A tagállamok első ízben a 2003. évi adatokkal legkésőbb 2004. december végéig, majd ezt követően évente egy statisztikai jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz, amely a kapcsolt energiatermelésből származó hő-, valamint villamosenergia-termelés adatait tartalmazza a II. mellékletben megadott módszer szerint.
Továbbá éves statisztikai jelentést nyújtanak be a kapcsolt energiatermelési kapacitásokról és a kapcsolt termelésre felhasznált tüzelőanyagokról is. A tagállamok statisztikai jelentést küldhetnek be a kapcsolt energiatermeléssel a III. mellékletben ismertetett módszer szerint elért primerenergia-megtakarításról is.
11. cikk
A Bizottság jelentéstételi kötelezettségei
(1) A 10. cikk szerint benyújtott jelentések alapján a Bizottság felülvizsgálja ennek az irányelvnek az alkalmazását, és először legkésőbb 2008. február 21-ig, majd ezt követően négyévente jelentést küld az irányelv végrehajtásának állásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A jelentés különös a következőket tartalmazza:
a) a 6. cikkben említett, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésre vonatkozó nemzeti lehetőségek megvalósításával kapcsolatos fejlemények vizsgálata;
b) annak értékelése, hogy a belső energiapiacon történő kapcsolt energiatermelés keretfeltételeit meghatározó szabályok és eljárások milyen mértékben alapulnak objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes követelményeken, megfelelően figyelembe véve a kapcsolt energiatermelés nyújtotta előnyöket is;
c) a kapcsolt energiatermelés támogatására vonatkozó különféle támogatási mechanizmusok párhuzamos működésével és alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok vizsgálata;
d) a külön termelésre vonatkozó hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálata a legújabb technológiák alapján.
Adott esetben a Bizottság a jelentéssel együtt további javaslatokat is benyújt az Európai Parlament és a Tanács részére.
(2) A Bizottság az (1) bekezdés a) pontjában említett fejlemények értékelésekor azt is figyelembe veszi, hogy milyen mértékben valósultak meg vagy fognak várhatóan megvalósulni a 6. cikkben említett nemzeti, kapcsolt energiatermelési lehetőségek, figyelembe véve a tagállamok intézkedéseit és körülményeit, beleértve az éghajlati feltételeket, valamint a belső energiapiac hatásait és egyéb közösségi kezdeményezések következményeit, mint az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [19].
Adott esetben a Bizottság további javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, különösen a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés Közösségen belüli fejlesztésére vonatkozó cselekvési terv kialakítására vonatkozóan.
(3) Amikor a számítási módszerek 4. cikk (1) bekezdésében említett további összehangolásának lehetőségét értékeli, a Bizottság figyelembe veszi a 12. cikkben, a II. mellékletben, valamint a III. mellékletben említett számítási módszerek együttes alkalmazásának hatását a belső energiapiacra, miközben kellő figyelmet fordít a nemzeti támogatási mechanizmusokkal kapcsolatos tapasztalatokra is.
Adott esetben a Bizottság további javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a számítási módszerek további összehangolása érdekében.
12. cikk
Alternatív számítási módszerek
(1) A 2010. év végéig és a Bizottság előzetes jóváhagyásától függően a tagállamok a II. melléklet b) pontjában előírtaktól eltérő módszereket is alkalmazhatnak, hogy a jelentésben szereplő számadatokból levonják a nem kapcsolt energiatermeléssel nyert villamos energia mennyiségét. Mindazonáltal az 5. cikk (1) bekezdésének, valamint a 10. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének meghatározását a II. melléklettel összhangban kell végezni.
(2) A tagállamok a kapcsolt hő- és villamos-, valamint mozgásienergia-termelésből származó primerenergia-megtakarítást a III. melléklet c) pontja szerint számíthatják ki anélkül, hogy az ugyanazon eljárásnak a nem kapcsolt energiatermelése keretében termelt hő és villamos energiarészek levonása érdekében a II. mellékletet alkalmaznák. Az ilyen termelést nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésnek lehet tekinteni, feltéve hogy az megfelel a III. melléklet a) pontjában meghatározott hatásfok-követelményeknek, valamint ha a 25 MW-ot meghaladó teljesítményű kapcsolt energiatermelő egységek összhatásfoka nagyobb mint 70 %. Mindazonáltal az ilyen termelés során a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének a származási garancia kiállítása céljából, illetve statisztikai célokból történő meghatározását a II. melléklettel összhangban kell végezni.
(3) Az alternatív módszert alkalmazó tagállamok 2010. végéig a kapcsolt energiatermelést nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésként határozhatják meg annak ellenőrzése nélkül, hogy a kapcsolt energiatermelés megfelel-e a III. melléklet a) pontjában szereplő követelményeknek, amennyiben nemzeti szinten bizonyítható, hogy az ilyen alternatív módszerrel számított kapcsolt termelés általánosságban megfelel a III. melléklet a) pontjában meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen termelésre vonatkozóan származási garanciát állítanak ki, a kapcsolt energiatermelés garancián feltüntetett hatásfoka nem haladhatja meg a III. melléklet a) pontjában szereplő határértékeket, kivéve ha a III. melléklet szerint elvégzett számítások más eredményt bizonyítanak. Mindazonáltal az ilyen termelés során a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének származási garancia kiállítása céljából, illetve statisztikai célokból történő meghatározását a II. melléklettel összhangban kell végezni.
13. cikk
Felülvizsgálat
(1) A II. melléklet a) pontjában említett, a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia kiszámításához használt határértékeket a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell a műszaki fejlődéshez igazítani.
(2) A III. melléklet a) pontjában említett, a kapcsolt energiatermelés hatásfokának és primerenergia-megtakarításnak kiszámításához használt határértékeket a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell a műszaki fejlődéshez igazítani.
(3) A II. melléklet d) pontjában említett villamos enegia/hő arány meghatározásához használt iránymutatást a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell a műszaki fejlődéshez igazítani.
14. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikkére.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.
(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
15. cikk
Az irányelv átültetése
A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2006. február 21-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
16. cikk
A 92/42/EGK irányelv módosítása
A 92/42/EGK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:
"- a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelésnek a belső energiapiacon való támogatásáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv meghatározása szerinti kapcsolt energiatermelő egységek [20]."
17. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
18. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strassbourgban, 2004. február 11-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
P. Cox
a Tanács részéről
az elnök
M. McDowell
[1] HL C 291. E., 2002.11.26., 182. o.
[2] HL C 95., 2003.4.23., 12. o.
[3] HL C 244., 2003.10.10., 1. o.
[4] Az Európai Parlament 2003. május 13-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2003. szeptember 8-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és az Európai Parlament 2003. december 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
[5] HL L 176., 2003.7.15., 37. o.
[6] HL C 140. E., 2002.6.13., 543. o.
[7] HL C 273. E., 2003.11.14., 172. o.
[8] HL C 4., 1998,1.8., 1. o.
[9] HL C 167., 1998.6.1., 308. o.
[10] HL C 343., 2001.12.5., 190. o.
[11] HL C 257., 1996.10.10., 26. o.
[12] HL L 309., 2001.11.27., 1. o.
[13] HL L 332., 2000.12.28., 91. o.
[14] HL L 1., 2003,.1.4. 65. o.
[15] HL L 283., 2001.10.27., 33. o.
[16] HL C 37., 2001.2.3., 3. o.
[17] HL L 167., 1992.6.22., 17. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.
[18] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
[19] HL L 275., 2003.10.25., 32. o.
[20] HL L 52., 2004.2.21., 50. o.
--------------------------------------------------
I. MELLÉKLET
Az ezen irányelv körébe tartozó kapcsolt energiatermelési technológiák
a) Gázturbinás erőmű kombinált ciklussal
b) Ellennyomású gőzturbina
c) Kondenzációs megcsapolásos (elvételes) gőzturbina
d) Gázturbinás erőmű
e) Belső égésű motorok
f) Mikroturbinák
g) Stirlingmotorok
h) Üzemanyagcellák
i) Gőzgépek
j) Organikus "Rankine" ciklusok
k) Bármely egyéb típusú technológia vagy ezek kombinációja, amely a 3. cikk a) pontjában megfogalmazott meghatározás alá tartozik.
--------------------------------------------------
II. MELLÉKLET
A kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia kiszámítása
A kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia kiszámításához felhasznált értékek meghatározása az adott egység várható vagy tényleges rendeltetésszerű használata során tapasztaltak alapján történik. A mikroegységek esetében a számítást hiteles értékekre lehet alapozni.
a) A kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségét a következő esetekben az adott egységnek a főgenerátorok generátorkapcsán mért teljes évi villamosenergia-termelésével azonosnak kell tekinteni;
i. az I. mellékletben említett b), d), e), f), g), valamint h) típusú, kapcsolt energiatermelő egységek esetében, amelyeknek a tagállamok által megállapított éves összhatásfoka legalább 75 %, és
ii. az I. mellékletben említett a) és c) típusú kapcsolt energiatermelő egységek esetében, amelyeknek a tagállamok által megállapított éves összhatásfoka legalább 80 %.
b) Azon kapcsolt energiatermelő egységek esetében, amelyek nem érik el az a) pont i. alpontjában megállapított éves összhatásfokot (az I. mellékletben említett b), d), e), f), g), valamint h) típusú, kapcsolt energiatermelő egységek), illetve azon kapcsolt energiatermelő egységek esetében, amelyek nem érik el az a) pont ii. alpontjában megállapított éves összhatásfokot (az I. mellékletben említett a) és c) típusú, kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó egységek), a kapcsolt energiatermelést a következő képlet szerint kell kiszámítani:
ECHP = HCHP. C
ahol:
ECHP a kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyisége
C a villamosenergia/hő arány
HCHP a kapcsolt energiatermelésből származó hasznos hő mennyisége (e célból úgy kell számítani, hogy a teljes hőtermelésből kivonjuk a külön kazánokban termelt hőmennyiséget vagy azt a frissgőzelvételt, amelyet a gőztermelés során vesznek le a turbina előtt).
A kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia számításához a tényleges villamosenergia/hő arányt kell felhasználni. Amennyiben valamely, kapcsolt energiatermelő egység tényleges villamosenergia/hő aránya nem ismert, a következő alapértékekkel kell számolni, különösen statisztikai számítások céljából, az I. mellékletben említett a), b), c), d) és e) típusú, kapcsolt energiatermelő egységek esetében, feltéve, hogy a számított kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia értéke kisebb az egység tényleges összvillamosenergia-termelésével, vagy megegyezik azzal:
A termelőegység típusa | Villamosenergia/hő arány alapérték, C |
Gázturbinás erőmű kombinált ciklussal | 0,95 |
Ellennyomású gőzturbina | 0,45 |
Kondenzációs megcsapolásos (elvételes) gőzturbina | 0,45 |
Gázturbinás erőmű | 0,55 |
Belső égésű motor | 0,75 |
Ha a tagállamok az I. mellékletben említett f), g), h), i), j) és k) típusú, kapcsolt energiatermelő egységek esetében a villamosenergia/hő arányra standardértékeket vezetnek be, ezeket a standardértékeket közzé kell tenni és közölni kell Bizottsággal.
c) Amennyiben a kapcsolt energiatermeléshez felhasznált tüzelőanyag energiatartalmának egy részét vegyi anyagok formájában visszanyerik és azokat újra felhasználják, ezt a részt le kell vonni a felhasznált tüzelőanyag mennyiségéből, mielőtt az a) és b) pontban említett összhatásfok kiszámítását elvégeznék.
d) A tagállamok a villamosenergia/hő arányt az alacsonyabb kapacitású üzemmódban végzett kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia és hasznos hő arányaként is meghatározhatják az adott energiatermelő egység üzemeltetési adatainak felhasználásával.
e) A Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően részletes iránymutatást dolgoz ki a II. melléklet végrehajtására és alkalmazására, beleértve a villamosenergia/hő arány megállapításának módszerét is.
f) A tagállamok az a) és b) pont szerinti számítások céljából az egyévestől eltérő jelentéstételi időszakot is alkalmazhatnak.
--------------------------------------------------
III. MELLÉKLET
A kapcsolt energiatermelési folyamat hatásfokának meghatározására szolgáló módszer
A kapcsolt energiatermelés hatásfoka és a primerenergiamegtakarítás kiszámításához felhasznált értékek meghatározása az adott egység várható vagy tényleges, rendeltetésszerű használata során tapasztaltak alapján történik.
a) Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés
Ezen irányelv alkalmazásában a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:
- a kapcsolt energiatermelő egységekből származó kapcsolt energiatermelésnek a b) pont szerint számítva legalább 10 %-os primerenergia-megtakarítást kell elérnie a külön hőtermelésre, illetve külön villamosenergia-termelésre vonatkozó referenciaértékekhez képest,
- a primerenergia-megtakarítást biztosító, kapcsolt energiatermelő kis- és mikroegységek termelése nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésnek minősíthető.
b) A primerenergiamegtakarítás számításának módja
A II. melléklettel összhangban meghatározott kapcsolt energiatermelésből származó primerenergiamegtakarítás kiszámítását a következő képlet alapján kell elvégezni:
+++++ TIFF +++++
ahol:
PES a primerenergia-megtakarítás.
CHP Hη a kapcsolt energiatermelés hőtermelési hatásfoka, amelyet az éves hasznos hőtermelésnek a kapcsolt energiatermelésből származó hasznos hő és villamos energia előállítására felhasznált tüzelőanyag mennyiségével történő elosztásával lehet meghatározni.
Ref Hη a külön hőtermelés hatásfokának referenciaértéke.
CHP Eη a kapcsolt energiatermelésből származó villamosenergia-termelés hatásfoka, amelyet a kapcsolt energiatermelésből származó éves villamos energiának a kapcsolt energiatermelésből származó hasznos hő és villamos energia előállítására felhasznált tüzelőanyag mennyiségével történő elosztásával lehet meghatározni. Ha a kapcsolt energiatermelő egység mozgási energiát is előállít, a kapcsolt energiatermelésből származó éves villamos energia mennyiségét meg lehet növelni egy olyan kiegészítő értékkel, amely a mozgási energia mennyiségével egyenértékű villamos energiának felel meg. Ez a kiegészítő érték azonban nem jogosít fel arra, hogy az 5. cikknek megfelelően származási garanciát állítsanak ki.
Ref Eη a külön villamosenergia-termelés hatásfokának referenciaértéke.
c) Az energiamegtakarítás kiszámítása a 12. cikk (2) bekezdése szerinti alternatív számítási módszerrel
Amennyiben egy adott folyamat esetében a primerenergiamegtakarítás mennyiségét a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően számítják ki, a primerenergia-megtakarítást az e melléklet b) pontjában ismertetett képlet alapján kell kiszámítani oly módon, hogy
"CHP Hη" helyett "Hη" és
"CHP Eη" helyett "Eη" szerepel,
ahol:
Hη a folyamat hőtermelési hatásfoka, amelyet úgy határoznak meg, hogy az éves hőtermelést elosztják a hő és villamos energia előállításához felhasznált tüzelőanyaggal.
Eη a folyamat villamos energia hatásfoka, amelyet úgy határoznak meg, hogy az éves hőtermelést elosztják a hő és villamos energia előállításához felhasznált tüzelőanyaggal. Ha a kapcsolt energiatermelő egység mozgási energiát is előállít, a kapcsolt energiatermelésből származó éves villamos energia mennyiségét meg lehet növelni egy olyan kiegészítő értékkel, amely a mozgási energia mennyiségével egyenértékű villamos energiának felel meg. Ez a kiegészítő elem azonban nem jogosít fel arra, hogy az 5. cikknek megfelelően származási garanciát állítsanak ki.
d) A tagállamok az e melléklet b) és c) pontja szerinti számítások elvégzéséhez az egyévestől eltérő más jelentéstételi időszakot is alkalmazhatnak.
e) A mikroegységek esetében a primerenergia-megtakarításra vonatkozó számítást hiteles értékekre lehet alapozni.
f) Hatásfok-referenciaértékek számítása külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra
A 4. cikk (1) bekezdésben említett, külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó hatásfok-referenciaértékek meghatározására vonatkozó alapelvek és az e melléklet b) pontjában említett képlet alakítják ki annak a külön hőtermelésnek és villamosenergia-előállításnak a hatásfokát, amelynek helyettesítésére a kapcsolt energiatermelési folyamatot szánják.
A hatásfok-referenciaértékeket a következő alapelvek szerint kell kiszámítani:
1. A 3. cikkben meghatározott kapcsolt energiatermelő egységek esetében a külön villamosenergia-termeléssel való összehasonlítás alapja az az elv, hogy azonos tüzelőanyag-kategóriákat hasonlítanak össze.
2. Az egyes, kapcsolt energiatermelő egységeket az egység építésének évében a piacon rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag indokolható, külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra alkalmas technológiával hasonlítják össze.
3. A 10 évnél régebbi kapcsolt energiatermelő egységek hatásfok-referenciaértékeit a 10 éves egységek referenciaértékeinek szintjén kell rögzíteni.
4. A külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra vonatkozó hatásfok-referenciaértékeknek tükrözniük kell az egyes tagállamok közötti éghajlati eltéréseket.
--------------------------------------------------
IV. MELLÉKLET
A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés nemzeti lehetőségeinek elemzéséhez alkalmazott követelmények
a) A nemzeti lehetőségeknek a 6. cikkben említett elemzésekor a következő szempontokat veszik figyelembe:
- a tüzelőanyag típusa, amelyet valószínűleg felhasználnak a kapcsolt energiatermelési lehetőségek megvalósításához, különös figyelemmel a megújuló energiaforrásoknak a nemzeti hőtermelési piacon a kapcsolt energiatermelés révén megnövelhető felhasználási lehetőségeire,
- az I. mellékletben felsorolt kapcsolt energiatermelési technológiák azon típusai, amelyeket előreláthatólag felhasználnak a nemzeti lehetőségek megvalósításához,
- annak a külön hőtermelésnek és villamosenergia-előállításnak - valamint, ahol lehetséges, mozgási energia előállításnak - a típusa, amelyet a kapcsolt energiatermelés helyettesíthet,
- a lehetőségek megoszlása a meglévő kapacitások modernizálása, illetve új kapacitások kiépítése szerint.
b) Az elemzés tartalmazza azokat a megfelelő mechanizmusokat is, amelyekkel a költséghatékonyságot a primerenergiamegtakarítás formájában mérni lehet, ha a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés részesedése növekszik a nemzeti energiatermelés összetételében. A költséghatékonysági elemzés továbbá figyelembe veszi a Közösség által az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyve értelmében vállalt éghajlat-változási kötelezettségeken belül elfogadott nemzeti kötelezettségvállalásokat.
c) A nemzeti kapcsolt energiatermelési lehetőségek elemzése 2010, 2015, illetve 2020 távlatában határozza meg a lehetőségeket, illetve lehetőség szerint tartalmazza a megfelelő becsült költségeket is ezekre az évekre.
--------------------------------------------------