Rådets direktiv 2001/88/EF
af 23. oktober 2001
om ændring af direktiv 91/630/EØF om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3),
efter høring af Regionsudvalget, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Ifølge protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til traktaten, tager Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelse og gennemførelse af politikkerne inden for landbrug fuldt hensyn til dyrs velfærd, samtidig med at de respekterer medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt deres skikke, navnlig med hensyn til religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke.
(2) Ifølge artikel 6 i Rådets direktiv 91/630/EØF(4) har Kommissionen fremlagt en rapport om intensive opdrætsystemer, herunder navnlig om velfærd for søer opdrættet i forskellige grader af indelukning og i flok, og fremsat forslag om tilpasning af reglerne.
(3) Svin er som levende dyr medtaget i varelisten i bilag I til traktaten.
(4) Den Videnskabelige Veterinærkomité konkluderede i sin udtalelse af 30. september 1997, at svin bør holdes i et miljø, der opfylder deres motions- og rodebehov, og at svins velfærd synes at blive forringet af alvorlige pladsbegrænsninger.
(5) Søer foretrækker et socialt samspil med andre svin, når de har bevægelsesfrihed og et komplekst miljø. Den nuværende praksis med til stadighed at holde søer i snæver indelukning bør derfor forbydes. Producenterne bør imidlertid have tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige strukturændringer i deres produktionsanlæg.
(6) Det er nødvendigt at sikre balance mellem de forskellige aspekter, der skal tages i betragtning med hensyn til velfærd, herunder sundhed, økonomiske og sociale forhold og også miljøvirkninger.
(7) Det er hensigtsmæssigt, at Kommissionen fremlægger en ny rapport på baggrund af yderligere forskning og praktiske erfaringer for yderligere at forbedre svins velfærd, særlig med hensyn til aspekter, der ikke indgår i direktiv 91/630/EØF.
(8) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 91/630/EØF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(5) -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Direktiv 91/630/EØF ændres således:
1) Artikel 3 affattes således: "Artikel 3
Medlemsstaterne sikrer følgende:
1) Alle bedrifter skal opfylde følgende krav:
a) Det frie gulvareal, som er til rådighed for hver fravænnet gris eller hvert avls-/fedesvin i flok bortset fra gylte efter løbning og søer, skal være på mindst:
TABELPOSITION
b) Det samlede frie gulvareal, som er til rådighed for hver gylt efter løbning og hver so, når gylte og/eller søer holdes i flok, skal henholdsvis være på mindst 1,64 m2 og 2,25 m2. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, bør det frie gulvareal øges med 10 %. Når disse dyr holdes i flokke på 40 eller flere dyr, kan det frie gulvareal nedsættes med 10 %.
2) Gulvarealer skal opfylde følgende krav:
a) For gylte efter løbning og drægtige søer: En del af det areal, der kræves i nr. 1, litra b), og som skal svare til mindst 0,95 m2 pr. gylt og mindst 1,3 m2 pr. so, skal være et sammenhængende areal med fast gulv, hvoraf højst 15 % består af åbninger til dræning.
b) Når der anvendes betonspaltegulve til svin i flok
i) må bredden af spalteåbningen ikke være over:
- 11 mm for pattegrise
- 14 mm for fravænnede grise
- 18 mm for avls-/fedesvin
- 20 mm for gylte efter løbning og søer
ii) skal spaltebredden mindst være:
- 50 mm for pattegrise og fravænnede grise
- 80 mm for avls-/fedesvin, gylte efter løbning og søer.
3) Opførelse eller indretning af anlæg, hvor søer og gylte er bundet, er forbudt. Fra den 1. januar 2006 er anvendelse af bindsler til søer og gylte forbudt.
4) a) Søer og gylte skal holdes i flok i perioden fra fire uger efter løbning til en uge før det forventede faretidspunkt. Den sti, hvor flokken holdes, skal have sider, hvis længde er over 2,8 m. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, skal den sti, hvor flokken holdes, have sider, hvis længde er over 2,4 m.
b) Uanset litra a) kan søer og gylte, der opdrættes på bedrifter med under ti søer, holdes enkeltvis i den periode, der er nævnt i litra a), såfremt de let kan vende sig i stien.
5) Med forbehold af kravene i bilaget skal søer og gylte have permanent adgang til rodemateriale, der mindst opfylder de relevante krav i bilaget.
6) Søer og gylte, der holdes i flokke, skal fodres ved hjælp af et system, der sikrer, at hvert dyr kan få tilstrækkeligt foder, også når der er konkurrenter til foderet til stede.
7) For at stille dyrenes sult og opfylde deres behov for at tygge, skal alle goldsøer og drægtige søer og gylte have en tilstrækkelig mængde fyldigt foder eller foder med højt fiberindhold samt foder med højt energiindhold.
8) Svin, som skal holdes i flok, og som er særlig aggressive, er blevet angrebet af andre svin eller er syge eller skadede, kan dog opstaldes midlertidigt i individuelle stier. I så fald skal de pågældende stier være så store, at dyrene let kan vende sig, hvis dette ikke er i modstrid med specifik veterinærrådgivning.
9) Fra den 1. januar 2003 gælder nr. 1, litra b), nr. 2, 4 og 5 samt nr. 8, sidste punktum, for alle nyopførte og genopførte bedrifter og bedrifter, der tages i brug for første gang efter denne dato. Fra den 1. januar 2013 gælder disse bestemmelser for alle bedrifter.
Nr. 4, litra a), gælder ikke for bedrifter med under ti søer."
2) Følgende artikel indsættes: "Artikel 5a
Medlemsstaterne sørger for
1) at enhver, der beskæftiger eller ansætter personer til pasning af svin, sikrer sig, at disse personer har modtaget instrukser og vejledning om de relevante bestemmelser i artikel 3 og i bilaget
2) at der er adgang til passende uddannelseskurser. Disse uddannelseskurser skal specielt fokusere på velfærdsaspekter."
3) Artikel 6 affattes således: "Artikel 6
1. Helst inden den 1. januar 2005 og under alle omstændigheder inden den 1. juli 2005 forelægger Kommissionen Rådet en rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel. Rapporten udarbejdes under hensyn til samfundsøkonomiske følger, sundhedsmæssige følger, miljøindvirkninger og forskellige klimatiske forhold. Den tager ligeledes hensyn til udviklingen inden for metoder og systemer for svineproduktion og kødforarbejdning, der vil kunne mindske behovet for operativ kastration. Rapporten ledsages om nødvendigt af passende lovgivningsforslag vedrørende virkningerne af forskellige gulvarealkrav og gulvtyper for fravænnede grises og avls-/fedesvins velfærd. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal om disse forslag.
2. Senest den 1. januar 2008 forelægger Kommissionen Rådet en rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel.
Rapporten skal især omhandle:
a) virkningerne af belægningsgraden, herunder flokstørrelse og metoderne til flokkens sammensætning, for svins velfærd, herunder deres sundhed, i forskellige produktionssystemer
b) virkningerne af staldens udformning, herunder de forskellige gulvtyper, for svins velfærd, herunder deres sundhed, under hensyn til forskellige klimatiske forhold
c) risikofaktorer forbundet med halebidning og anbefalinger med henblik på at begrænse behovet for halekupering
d) yderligere udviklinger i flokopstaldningssystemer for drægtige søer, som tager hensyn til både de patologiske, zootekniske, fysiologiske og etologiske aspekter af forskellige systemer og til deres sundhedsmæssige og miljømæssige virkninger samt de forskellige klimatiske forhold
e) fastlæggelse af gulvarealkrav, herunder til løbeafdelingen, for individuelt opstaldede voksne avlsorner
f) yderligere udviklinger i løsstaldssystemer for drægtige søer og for diegivende søer, der opfylder soens behov uden at udgøre en risiko for pattegrisenes overlevelse
g) forbrugernes holdninger og adfærd over for svinekød i tilfælde af forskellige grader af forbedringer af dyrenes velfærd
h) samfundsøkonomiske følger af de forskellige svineopdrætsystemer og deres indvirkning på Fællesskabets økonomiske partnere.
Rapporten kan om nødvendigt ledsages af relevante lovgivningsforslag."
4. Artikel 10 affattes således: "Artikel 10
1. Kommissionen bistås af Den Stående Veterinærkomité, i det følgende benævnt 'komitéen', der er nedsat ved afgørelse 68/361/EØF(6)
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF(7).
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden."
Artikel 2
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 2003. De underretter straks Kommissionen herom.
2. Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2001.
A Tanács 2001/88/EK irányelve
(2001. október 23.)
a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló 91/630/EGK irányelv módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,
mivel:
(1) A Szerződéshez mellékelt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv megköveteli, hogy a Közösség agrárpolitikájának kialakítása és végrehajtása során a Közösség és a tagállamok maradéktalanul figyelembe vegyék az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket úgy, hogy közben tiszteletben tartsák a tagállamok jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait, különös tekintettel a vallási szertartásokra, a kulturális hagyományokra és a regionális örökségre.
(2) A Bizottság a 91/630/EGK tanácsi irányelv [4] 6. cikke értelmében jelentést terjesztett elő az intenzív sertéstenyésztési rendszerekről, különös tekintettel a különböző mértékben zártan tartott, valamint a csoportosan tartott kocák kíméletére, és javaslatokat fogalmazott meg a szabályok módosításáról.
(3) A sertések - élő állatokként - szerepelnek a Szerződés I. mellékletében található termékjegyzékben.
(4) Az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság 1997. szeptember 30-i véleményében megállapította, hogy a sertéseknek javára válik a mozgásigényüknek és fürkésző magatartásuknak megfelelő környezet, és hogy a nagymérvű térbeli korlátozások a jelek szerint kedvezőtlen hatással vannak a sertések jólétére.
(5) A kocák szívesen érintkeznek más sertésekkel, amennyiben biztosított számukra a mozgás szabadsága és a változatos környezet. Ezért az állandó zárt tartás jelenlegi gyakorlatát meg kell tiltani. Helyénvaló azonban, a termelőknek elegendő időt biztosítani jelenlegi termelő létesítményeik szükséges szerkezeti átalakításához.
(6) Meg kell teremteni az állatok jóléte tekintetében figyelembe veendő különböző szempontok, többek között az egészségügyi, gazdasági és szociális megfontolások, valamint a környezeti hatás egyensúlyát.
(7) Helyénvaló, ha a Bizottság előterjeszt egy új jelentést, amely a sertések jólétének további javítása érdekében, és különösen a 91/630/EGK irányelvben nem érintett szempontokat illetően figyelembe veszi a legújabb kutatási eredményeket és gyakorlati tapasztalatokat.
(8) A 91/630/EGK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [5] megfelelően kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 91/630/EGK irányelv a következőképpen módosul:
1. A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"3. cikk
A tagállamok biztosítják az alábbiakat:
1. minden gazdaságnak meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
a) a csoportosan tartott minden egyes utónevelt malac, illetve hízó - a termékenyített kocasüldők és a kocák kivételével - számára biztosított szabad alapterület legalább:
Élősúly, kg | m2 |
10-ig | 0,15 |
10-20-ig | 0,20 |
20-30-ig | 0,30 |
30-50-ig | 0,40 |
50-85-ig | 0,55 |
85-110-ig | 0,65 |
110 felett | 1,00 |
b) csoportosan tartott kocasüldők és/vagy kocák esetében minden egyes termékenyített kocasüldő, illetve koca számára biztosított szabad alapterület legalább 1,64 m2, illetve 2,25 m2. Amennyiben ezeket az állatokat 6 egyednél kisebb csoportokban tartják, a szabad alapterületet 10 %-kal növelni kell. Amennyiben ezeket az állatokat 40 vagy több egyedet számláló csoportokban tartják, a szabad alapterület 10 %-kal csökkenthető;
2. a padozatfelületeknek az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:
a) termékenyített kocasüldők és vemhes kocák esetén: az 1. pont b) alpontjában előírt alapterület egy bizonyos részének, kocasüldőknél egyedenként legalább 0,95 m2-nek és kocáknál egyedenként legalább 1,3 m2-nek, tömör, szilárd padozatfelületnek kell lennie, amiből legfeljebb 15 %-ot foglalhatnak el a vízelvezető nyílások;
b) ahol sertések csoportos tartására betonból készült rácspadozatot használnak:
i. a nyílások szélessége legfeljebb:
- 11 mm lehet malacok esetében,
- 14 mm utónevelt malacok esetében,
- 18 mm hízók esetében,
- 20 mm termékenyített kocasüldők és kocák esetében;
ii. a rácsok szélességének legalább:
- 50 mm-nek kell lennie malacok és utónevelt malacok esetében, valamint
- 80 mm-nek kell lennie hízók, termékenyített kocasüldők és kocák esetében;
3. tilos az olyan létesítmények építése, vagy átalakítása, ahol a kocákat és kocasüldőket lekötve tartják. 2006. január 1-jétől kocák és kocasüldők lekötött tartása tilos;
4. a) a kocákat és a kocasüldőket a termékenyítés utáni 4. hét eltelte utáni naptól 1 héttel a fialás várható időpontja előtti napig csoportosan kell tartani. A csoport tartására kialakított kutrica oldalfalainak 2,8 m-nél hosszabbnak kell lenniük. Ha egy csoportban kevesebb, mint 6 egyedet tartanak, a kutrica oldalfalainak 2,4 m-nél hosszabbnak kell lenniük;
b) az a) pont rendelkezéseitől eltérve a 10 kocánál kevesebbet tartó gazdaságokban tartott kocák és kocasüldők esetén, ezek az állatok a) pontban említett időszakban egymástól elkülönítve is tarthatók, feltéve, hogy saját bokszukban kényelmesen meg tudnak fordulni;
5. a mellékletben meghatározott követelmények sérelme nélkül, a kocák és a kocasüldők számára állandó hozzáférést kell biztosítani olyan manipulálható anyaghoz, amely megfelel legalább az adott mellékletben megfogalmazott vonatkozó követelményeknek;
6. a csoportosan tartott kocákat és kocasüldőket olyan rendszer alkalmazásával kell táplálni, amely versenytársak jelenlétében is lehetővé teszi minden egyed számára az elegendő táplálék felvételét;
7. minden szárazonálló vemhes kocának és kocasüldőnek az éhség csillapításához és rágási igényeik kielégítéséhez elegendő mennyiségű ballaszt- vagy magas rosttartalmú, valamint magas energiatartalmú takarmányt kell biztosítani;
8. azokat az egyébként csoportosan tartandó sertéseket, amelyek különösen agresszívek, amelyeket más sertések megtámadtak, illetve amelyek betegek vagy sérültek, ideiglenes jelleggel egyedi kutricákban lehet tartani. Az erre a célra alkalmazott egyedi kutrica méreteit úgy kell kialakítani, hogy az állat kényelmesen megfordulhasson, hacsak ez nem ellentétes a konkrét állatorvosi utasítással;
9. 2003. január 1-jétől az 1. pont b) alpontjában, a 2., 4., 5. pontban és a 8. pont utolsó mondatában meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni az összes újonnan épült vagy átalakított, vagy a fent említett időpontot követően első alkalommal üzembe helyezett gazdaságra. 2013. január 1-jétől ezeket a rendelkezéseket kell alkalmazni minden gazdaságra.
A 4. pont a) alpontjában meghatározott rendelkezéseket a tíznél kevesebb kocát tartó gazdaságokra nem kell alkalmazni."
2. A 91/630/EGK irányelv a következő cikkel egészül ki:
"5a. cikk
A tagállamok biztosítják, hogy:
1. minden olyan személy, aki sertések gondozására személyeket foglalkoztat, vagy felvesz, biztosítja, hogy ezek a személyek megkapják a szükséges utasításokat és útmutatást a 3. cikk és a melléklet vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban;
2. megfelelő tanfolyamok állnak rendelkezésre. Az ilyen tanfolyamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az állatvédelmi szempontokra."
3. A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"6. cikk
(1) Lehetőség szerint 2005. január 1. előtt, de mindenképpen 2005. július 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak, az állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos bizottság véleménye alapján. A jelentést a társadalmi és gazdasági következmények, az egészségügyi következmények, a környezeti hatások, és az eltérő időjárási viszonyok figyelembevételével kell kidolgozni. A jelentésben figyelemmel kell lenni a sertéstenyésztési és húsfeldolgozási technikák és rendszerek fejlődésére is, amelyek mérsékelhetik a sebészi ivartalanítás alkalmazásának szükségességét. A jelentéshez szükség esetén mellékelni kell az utónevelt malacok és a hízók jóléte érdekében alkalmazható különböző férőhelyek és padozattípusok hatásaival kapcsolatos jogalkotási javaslatokat. A Tanács ezekről a javaslatokról minősített többséggel határoz.
(2) A Bizottság legkésőbb 2008. január 1-jéig jelentést nyújt be a Tanácsnak, az állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos bizottság véleménye alapján.
A jelentésnek ki kell terjednie különösen az alábbiakra:
a) a különböző tenyésztési rendszerekben az állománysűrűség - beleértve a csoport nagyságát és az állatok csoportosításának módszereit - hatásai a sertések jólétére, ezen belül egészségi állapotukra;
b) a kutricák kialakításának és a különböző padozattípusoknak a hatása a sertések jólétére, ezen belül egészségi állapotukra, az eltérő időjárási viszonyok figyelembevételével;
c) a farokrágással összefüggő kockázati tényezők, és ajánlások a farokkurtítás szükségességének mérséklésére;
d) a vemhes kocák csoportos tartási rendszereinek továbbfejlesztése a különböző rendszerek kórtani, tenyésztés-technikai, élettani és etológiai vonatkozásainak, egészségügyi és környezeti hatásának, valamint az eltérő időjárási viszonyoknak a figyelembevételével;
e) egyedileg elhelyezett felnőtt tenyészkanok helyigényének meghatározása, beleértve a fedeztetésre szolgáló területet;
f) a fedeztetési területen lévő kocák és az anyakocák olyan kötetlen tartási rendszereinek továbbfejlesztése, amelyek megfelelnek a koca igényeinek, ugyanakkor nem veszélyeztetik a malacok túlélési esélyeit;
g) a fogyasztók sertéshússal szembeni várakozásának és magatartásának alakulása az állatok jólétének különböző mértékű javulása esetén;
h) a sertéstenyésztés különböző rendszereinek társadalmi és gazdasági vonatkozásai és ezek hatása a Közösség gazdasági partnereire.
A jelentéshez szükség esetén mellékelhetők a megfelelő jogalkotási javaslatok."
4. A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
"10. cikk
(1) A Bizottságot a 68/361/EGK határozat [6] által felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: "a bizottság".) segíti munkájában.
(2) Az e cikkre történő utalás esetén, az 1999/468/EK határozat [7] 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett időtartamot három hónapban kell meg állapítani.
(3) A bizottság maga állapítja meg eljárásának szabályait.".
2. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek legkésőbb 2003. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
(2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
3. cikk
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
4. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Luxemburgban, 2001. október 23-án.