KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1974/2006
af 15. december 2006
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (1), særlig artikel 5, stk. 6, artikel 19, stk. 2, andet punktum, artikel 32, stk. 1, litra b), artikel 66, stk. 3, tredje afsnit, artikel 70, stk. 1, og artikel 91, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 1698/2005 har opstillet et samlet regelsæt for støtte fra ELFUL til udvikling af landdistrikterne i hele Fællesskabet. Dette regelsæt bør suppleres med detaljerede gennemførelsesbestemmelser.
(2)
Af hensyn til sammenhængen med foranstaltninger, der finansieres via andre instrumenter under den fælles landbrugspolitik, bør der opstilles nærmere bestemmelser om undtagelserne for støtte til udvikling af landdistrikterne, nemlig om undtagelserne nævnt i artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Ved investeringsstøtte til udvikling af landdistrikterne bør der tages hensyn til eventuelle sektorielle begrænsninger eller restriktioner og undgå at skabe overkapacitet i de pågældende sektorer.
(3)
Der bør opstilles regler for ajourføring af de nationale strategiplaner med hensyn til indhold, procedurer og timing.
(4)
For at medlemsstaterne og Kommissionen kan indføre den nye programmering hurtigt og effektivt, bør der fastsættes frister fra forelæggelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne til Kommissionens godkendelse heraf.
(5)
Der bør fastsættes nærmere regler for forelæggelsen af programmer for landdistriktsudvikling og for revision heraf. For at lette udarbejdelsen af programmerne for landdistriktsudvikling og Kommissionens gennemgang og godkendelse heraf bør der fastsættes fælles regler for disse programmers udformning og indhold, navnlig på grundlag af kravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1698/2005. Endvidere bør der opstilles særlige bestemmelser for nationale rammer som omhandlet i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
(6)
Kun ændringer, der indebærer betydelige ændringer i programmer, omlægning af ELFUL-finansiering mellem akser i et givet program og ændringer i ELFUL’s medfinansieringssatser bør vedtages af Kommissionen ved en beslutning. Andre ændringer bør besluttes af medlemsstaterne og meddeles Kommissionen. Der bør fastsættes en procedure for godkendelse af sådanne meddelelser.
(7)
For at sikre en effektiv og regelmæssig overvågning bør medlemsstaterne stille en elektronisk konsolideret og ajourført udgave af deres programmeringsdokumenter til rådighed for Kommissionen.
(8)
Forordning (EF) 1698/2005 fastsætter betingelser for støtte til unge landbrugere. Det bør fastlægges, hvornår disse betingelser skal være opfyldt, og herunder hvor lang en frist medlemsstaterne kan indrømme visse støttemodtagere for opfyldelse af kravene til faglige kvalifikationer og faglig kompetence. Da støtte til unge landbrugere er betinget af, at disse forelægger en forretningsplan, bør der fastsættes nærmere regler for forretningsplanen og for de unge landbrugeres overholdelse af dispositionerne deri.
(9)
Hvad angår betingelserne for støtte til førtidspensionering, bør der findes en løsning på de særlige problemer, hvor en bedrift overdrages af flere overdragere eller af en forpagter. En overdragers ikke-erhvervsmæssige landbrugsaktivitet bør ikke være støtteberettiget inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
(10)
Det bør præciseres, hvilke færdigheder og ressourcer de myndigheder eller organer skal have, som er udvalgt til at yde støtteberettiget bedriftsrådgivningtjeneste.
(11)
Med hensyn til støtte til oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester bør der fastsættes en metode til gradvis nedsættelse af støtten.
(12)
Når der foretages investeringer til modernisering af landbrugsbedrifter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer, og når unge landbrugere skal opfylde gældende normer, bør der fastsættes en dato for opfyldelse af de pågældende normer.
(13)
I forbindelse med investeringer til forbedring af skovenes økonomiske værdi bør der udarbejdes skovforvaltningsplaner, og de støtteberettigede investeringstyper bør fastsættes. Disse planer bør udarbejdes i overensstemmelse med de fælleseuropæiske operationelle retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning (Pan-European Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management) i bilag 2 til resolution L2 (fælleseuropæiske kriterier, indikatorer og operationelle retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning), der blev godkendt på den tredje ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa (Lissabon den 2., 3. og 4. juni 1998) (2).
(14)
Med hensyn til investeringer, der foretages for at øge værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer i mikrovirksomheder, bør der fastsættes en dato for opfyldelse af de pågældende normer. Der bør foretages en afgrænsning af trærelaterede investeringer, der er omfattet af støttesatserne i forordning (EF) nr. 1698/2005, fra andre investeringer i træsektoren.
(15)
Hvad angår samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren, bør der opstilles vejledende støtteberettigede omkostninger.
(16)
Hvad angår opfyldelse af normerne, bør medlemsstaten afpasse størrelsen af støtte til landbrugere efter den pågældende norm under hensyn til, hvor omfattende forpligtelser der er forbundet med overholdelsen af normen; investeringsomkostninger bør derimod ikke være støtteberettigede.
(17)
Hvad angår støtte til landbrugere, der deltager i en ordning for fødevarekvalitet, bør EF-ordningerne og kriterierne for de nationale ordninger fastsættes nøjere, og det bør præciseres, hvilke produkter der kan ydes støtte til, og hvilke former for normerede omkostninger der kan indgå i beregningen af støttebeløbet.
(18)
For at sikre, at de salgsfremmende foranstaltninger i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1698/2005 og de regler for oplysningskampagner og salgsfremstød, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (3), supplerer hinanden, bør betingelserne for støtte til salgsfremstød for kvalitetsprodukter fastlægges nærmere, specielt med hensyn til hvem der kan få støtte, og hvilke aktiviteter der er støtteberettigede. For at undgå dobbeltfinansiering bør støtte til udvikling af landdistrikterne endvidere ikke ydes til oplysningskampagner og salgsfremstød, hvortil der ydes støtte under forordning (EF) nr. 2826/2000.
(19)
Hvad angår støtte til delvis selvforsynende landbrug, bør der fastsættes nærmere regler for forretningsplanernes indhold og betingelserne for deres gennemførelse.
(20)
Hvad angår støtte til producentsammenslutninger på Malta, bør der fastsættes særlige regler af hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for den maltesiske landbrugssektor.
(21)
Med hensyn til støtte til ugunstigt stillede områder skal den støtteordning, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (4), i henhold til artikel 93 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forblive i kraft indtil den 31. december 2009, såfremt der foreligger en retsakt vedtaget af Rådet efter proceduren i traktatens artikel 37. Artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 817/2004 af 29. april 2004 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (5) bør derfor fortsat finde anvendelse, indtil Rådet vedtager en sådan retsakt.
(22)
Det bør sikres, at der ikke sker overlapning mellem støtte til landbrugere til opfyldelse af normerne og Natura 2000-betalinger.
(23)
Hvad angår støtte til miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd, bør fastlæggelsen af de minimumsbetingelser, støttemodtagerne skal opfylde i forbindelse med de forskellige forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og landbrug til gavn for dyrevelfærden, sikre en afbalanceret anvendelse af støtten under hensyntagen til dens målsætning og således bidrage til en bæredygtig udvikling af landdistrikterne. I denne sammenhæng bør der lægges stor vægt på, at der udarbejdes en metode til beregning af de ekstraomkostninger, indkomsttab og sandsynlige transaktionsomkostninger, som følger af forpligtelsen. Hvis en forpligtelse er baseret på en begrænsning i anvendelsen af hjælpestoffer, bør der kun ydes støtte, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver rimelig garanti for, at forpligtelsen er opfyldt.
(24)
Med hensyn til bevaring af genressourcerne i landbruget bør de støtteberettigede operationer og støttemodtagerne defineres nærmere. Det bør sikres, at der ikke sker overlapning med støtte til miljøvenligt landbrug, og at der ikke ydes støtte til aktiviteter, der er støtteberettigede under rammeprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter.
(25)
Ikke-produktive investeringer med sigte på bæredygtig anvendelse af landbrugsjord bør defineres nærmere.
(26)
For at sikre en ensartet tilgang til skovbrugsforanstaltninger bør der anvendes en fælles definition på skove og træbevoksede arealer. Denne definition bør være i tråd med den definition, der anvendes af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og af Eurostat, og som blev anvendt ved 2005-opdateringen af Global Forest Resources Assessment. Det bør afgrænses nærmere, til hvilke skove og træbevoksede arealer der ikke kan ydes skovbrugsstøtte i henhold til artikel 42, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
(27)
Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for støtte til første skovrejsning på landbrugsjord, navnlig med hensyn til definitionen af de arealer, der skal tilplantes med træer, af etableringsomkostningerne, af landbrugeren og af hurtigtvoksende arter.
(28)
Hvad angår støtte til landbrugsarealer, der er genstand for den første etablering af skovlandbrugssystemer, bør medlemsstaterne fastsætte den maksimale beplantningstæthed for skovtræer under hensyn til visse parametre.
(29)
Støtte til genetablering af potentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner i skove, der er klassificeret som høj- eller mellemrisikozoner med hensyn til skovbrande, bør være betinget af, at de af medlemsstaterne indførte brandbeskyttelsesplaner overholdes. Der bør sikres en ensartet tilgang til forebyggende aktioner mod skovbrande.
(30)
Med hensyn til de i artikel 50, stk. 5 og 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte områder, bør betingelserne for udpegelse heraf fastsættes nærmere. Der bør drages omsorg for, at skovrejsning ikke skader biodiversiteten eller medfører andre skader på miljøet.
(31)
For at sikre en tilstrækkelig anvendelse af foranstaltninger til diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter, som omhandlet i artikel 52, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1698/2005, bør der opstilles en vid definition af medlemmet af landhusholdningen, som omhandlet i artikel 53 i denne forordning.
(32)
Støtte til offentlig-private partnerskaber i henhold til artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005, bør opfylde visse nærmere betingelser.
(33)
Hvad Leader-aksen angår, bør procedurerne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper være gennemsigtige og konkurrencebaserede til sikring af, at de udviklingsstrategier på lokalt plan, der udvælges til støtte, er relevante og af høj kvalitet. Alt efter de lokale forhold bør der generelt fastsættes minimums- og maksimumsgrænser for befolkningstallet i de områder, de lokale aktionsgrupper dækker.
(34)
For at sikre den bredest mulige gennemførelse af de lokale udviklingsstrategier, bør støtte til dækning af de lokale aktionsgruppers driftsomkostninger begrænses.
(35)
Samarbejdsprojekter, der gennemføres af lokale aktionsgrupper, bør opfylde visse betingelser. For at lette udvælgelsen af tværnationale samarbejdsprojekter bør der etableres en samordnet procedure mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
(36)
Hvad teknisk bistand angår, bør der etableres medfinansieringsordninger for landdistriktsudviklingsprogrammer, der omfatter regioner, hvortil der kan ydes støtte under konvergensmålet, og andre regioner, samt fastsættes detaljerede valgmuligheder, hvad det nationale landdistriktsnetværk angår, og en frist for oprettelsen heraf.
(37)
Der bør fastsættes fælles regler for flere foranstaltninger, navnlig på følgende områder: gennemførelse af integrerede operationer, investeringsforanstaltninger, overdragelse af en landbrugsbedrift i den periode, for hvilken der er indgået en forpligtelse som betingelse for at modtage støtte, forøgelse af bedriftens areal og fastlæggelse af forskellige kategorier af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder.
(38)
Medlemsstaterne bør tage alle de nødvendige skridt og indføre egnede bestemmelser for at sikre, at alle landdistriktsudviklingsforanstaltninger kan verificeres og kontrolleres. Medlemsstaterne bør sikre, at deres kontrolordninger giver rimelig sikkerhed for, at kriterierne for støtteberettigelse og andre forpligtelser opfyldes. Navnlig hvad angår beregning af betalingen for visse foranstaltninger, bør medlemsstaterne dokumentere med passende ekspertbistand, at beregningerne er tilstrækkelige og nøjagtige.
(39)
Der bør i nødvendigt omfang fastlægges nærmere regler for rentetilskud til lån og visse former for finansieringsteknik. For at sikre en effektiv og ensartet forvaltning bør der også fastsættes betingelser for, hvornår forvaltningsmyndighederne kan anvende faste tariffer og anse naturalydelser for støtteberettigede. Af hensyn til en bedre målretning af investeringsoperationerne bør der opstilles et sæt fælles regler for definitionen af støtteberettigede udgifter. Fælles regler vil også være nødvendige i tilfælde, hvor de kompetente myndigheder i medlemsstaten beslutter at udbetale forskud til støttemodtagere af investeringsstøtte.
(40)
Til sikring af, at reglerne og procedurerne for statsstøtte overholdes, bør der fastlægges særlige bestemmelser for visse foranstaltninger, der medfinansieres af ELFUL, og for supplerende national finansiering.
(41)
For at sikre information og offentlig omtale i forbindelse med landdistriktsudviklingsaktiviteter, hvortil der ydes ELFUL-støtte, bør landdistriktsudviklingsprogrammerne indeholde en kommunikationsplan, hvis indhold bør fastlægges nærmere. Forvaltningsmyndighedernes og støttemodtagernes forpligtelser i denne henseende bør fastlægges nærmere, så der så vidt muligt anvendes en sammenhængende tilgang.
(42)
Med henblik på at øge gennemsigtigheden i forbindelse med anvendelsen af støtte under ELFUL offentliggør medlemsstaterne hvert år elektronisk eller med andre midler listen over støttemodtagere, navnene på operationerne og størrelsen af det offentlige bidrag, der er udbetalt til disse operationer. Ved at gøre disse informationer tilgængelig for offentligheden tilsigtes det at forbedre gennemsigtigheden af Fællesskabets foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, at tilskynde til ansvarlig finansiel forvaltning af de offentlige bidrag, og i særdeleshed at forstærke kontrollen med de anvendte offentlige midler, og endeligt at undgå konkurrenceforvridning mellem støttemodtagere i henhold til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Under hensyn til de tungtvejende mål med foranstaltningerne er det med hensyn til proportionalitetsprincippet og kravene om beskyttelse af personoplysninger berettiget at træffe bestemmelse om almindelig offentliggørelse af de relevante oplysninger, idet det ikke går videre end til, hvad der er nødvendigt i et demokratisk samfund til forebyggelse af uregelmæssigheder.
(43)
Hvad overvågning angår, bør der fastlægges nærmere bestemmelser om indholdet af den årlige statusrapport, jf. artikel 82 i forordning (EF) nr. 1698/2005, og om de fælles indikatorer, der indgår i den fælles overvågnings- og evalueringsramme, jf. samme forordnings artikel 80.
(44)
Der bør etableres et informationssystem, så der kan finde sikker elektronisk udveksling af data sted mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Systemets indhold og funktionsmåde og adgangsrettighederne hertil bør defineres nærmere.
(45)
De nye gennemførelsesbestemmelser bør træde i stedet for gennemførelsesbestemmelserne for forordning (EF) nr. 1257/1999. Forordning (EF) nr. 817/2004 bør derfor ophæves fra den 1. januar 2007.
(46)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for udvikling af Landdistrikterne -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
Anvendelsesområde
Artikel 1
Denne forordning indeholder gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår principperne og de generelle regler for støtte til landdistriktsudvikling, særlige og fælles bestemmelser om foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne samt bestemmelser om støtteberettigelse og administrative bestemmelser, dog ikke bestemmelser om kontrol.
KAPITEL II
Generelle regler
Afdeling 1
Komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse
Artikel 2
1. Der skal sikres sammenhæng, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1698/2005:
a)
mellem støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne på den ene side og foranstaltninger, der gennemføres under andre af Fællesskabets støtteinstrumenter, herunder navnlig foranstaltninger under den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte og anden støtte og dyre- og plantesundhedsforanstaltninger, på den anden side
b)
mellem de forskellige støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne på den anden side.
2. Når støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 undtagelsesvis i medfør af forordningens artikel 5, stk. 6, kan ydes til foranstaltninger under støtteordningerne i bilag I til nærværende forordning, sikrer medlemsstaterne, at en støttemodtager kun kan modtage støtte til en operation under én ordning.
Med henblik herpå skal medlemsstaterne, når de medtager foranstaltninger indeholdende sådanne undtagelser i deres programmer for udvikling af landdistrikterne, i disse programmer beskrive, hvilke kriterier og administrative regler de vil anvende for de pågældende støtteordninger.
3. Hvis der inden for rammerne af en fælles markedsordning, herunder ordninger for direkte støtte finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), pålægges produktionsrestriktioner eller begrænsninger af støtten fra Fællesskabet for den enkelte landbruger, bedrift eller forarbejdningsvirksomhed, kan der ikke ydes støtte til investeringer, der vil øge produktionen ud over disse restriktioner eller begrænsninger.
Afdeling 2
Strategi og programmering
Artikel 3
1. De nationale strategiplaner kan ajourføres i programmeringsperioden. Med henblik på ajourføringen tages der hensyn til et af eller begge følgende forhold:
a)
ajourføringen berører et eller flere af elementerne i artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 og/eller en eller flere af Fællesskabets strategiske retningslinjer, jf. samme forordnings artikel 9.
b)
ajourføringen medfører ændringer i et eller flere landdistriktsudviklingsprogrammer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i denne forordning.
2. Artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder tilsvarende anvendelse på ajourføringer af nationale strategiplaner.
3. For at give tilstrækkelig tid til tilpasninger af landdistriktsudviklingsprogrammerne fremsendes den sidste ajourføring af en national strategiplan til Kommissionen senest den 30. juni 2013.
4. De nationale strategiplaner bekræftes eller ajourføres efter godkendelse af landdistriktsudviklingsprogrammerne, bl.a. i lyset af den kvantificering af målsætninger og mål, der følger af forhåndsevalueringen af disse programmer.
Artikel 4
1. Kommissionen godkender de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er indgivet af medlemsstaterne, inden seks måneder fra datoen for Kommissionens modtagelse af programmerne. Hvis landdistriktsprogrammerne er indgivet inden denne forordnings ikrafttrædelse, begynder seksmånedersfristen at løbe fra datoen for forordningens ikrafttrædelse.
Hvis artikel 18, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder anvendelse, begynder den i første afsnit i nærværende stykke nævnte seksmånedersfrist at løbe fra den dato, hvor det reviderede forslåede program opfylder artikel 18, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
2. Datoerne for fastlæggelse af fristerne i stk. 1 fastsættes efter omstændighederne i overensstemmelse med artikel 63, stk. 6 og 8.
Artikel 5
1. Indholdet af landdistriktsudviklingsprogrammerne, jf. artikel 16 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være i overensstemmelse med bilag II i nærværende forordning.
Den i artikel 85 i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte forhåndsevaluering skal vedlægges hvert enkelt landdistriktsudviklingsprogram som bilag.
2. De i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte nationale rammer skal indeholde de oplysninger, der er fælles for flere foranstaltninger. Hvad disse foranstaltninger angår, må de regionale landdistriktsudviklingsprogrammer kun indeholde yderligere oplysninger, hvis oplysninger, der både findes i de nationale rammer og i regionale programmer, opfylder kravene i bilag II til nærværende forordning.
3. Medlemsstaterne stiller en elektronisk udgave af deres landdistriktsudviklingsprogrammer og eventuelle nationale rammer, der begge skal ajourføres efter hver ændring, til rådighed for Kommissionen med standardtabellerne i bilag II til nærværende forordning svarende til de oplysninger, der kræves i medfør af artikel 16, litra d), e) og f), i forordning (EF) nr. 1698/2005. Medlemsstaterne forelægger elektronisk Kommissionen anmodninger om ændringer i programmer og i eventuelle nationale rammer i overensstemmelse med artikel 63 i nærværende forordning.
Afdeling 3
Ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer
Artikel 6
1. Ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer skal falde ind under følgende kategorier:
a)
revisioner som nævnt i artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005
b)
revisioner, der følger af procedurerne for samordning af udnyttelsen af de finansielle ressourcer, jf. artikel 77, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005
c)
andre ændringer, der ikke er omfattet af litra a) og b).
2. Programændringer som nævnt i stk. 1, litra a) og b), kan først foreslås fra det andet år af gennemførelsen af programmet.
3. Forslag til ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer skal være behørigt begrundet, navnlig med angivelse af følgende oplysninger:
a)
årsagerne til ændringen og eventuelle gennemførelsesvanskeligheder, som nødvendiggør ændringen
b)
ændringens forventede virkninger
c)
forholdet mellem ændringen og den nationale strategiplan.
Artikel 7
1. For programrevisioner som nævnt i artikel 6, stk. 1, litra a), i nærværende forordning skal der vedtages en beslutning i medfør af artikel 19, stk. 2, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005 efter anmodning fra en medlemsstat når:
a)
revisionen overskrider grænsen for fleksibilitet mellem akser, jf. artikel 9, stk. 2, i denne forordning
b)
revisionen ændrer Fællesskabets medfinansieringssatser, jf. artikel 70 i forordning (EF) nr. 1698/2005, som fastsat i det godkendte landdistriktsudviklingsprogram
c)
revisionen ændrer det samlede EF-bidrag for hele programmeringsperioden og/eller dets årlige fordeling uden at ændre bidrag for tidligere år
d)
revisionen indfører ændringer, hvad angår undtagelserne i artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Kommissionen træffer beslutning senest seks måneder efter modtagelse af medlemsstatens anmodning.
2. Anmodninger om programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), kan højst forelægges en gang pr. kalenderår pr. program, undtagen i tilfælde af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer.
For revisioner, som nævnt i stk. 1, litra c), forelægger medlemsstaterne deres anmodning hvert år senest den 30. september.
For revisioner, som nævnt i stk. 1, forelægger medlemsstaterne deres sidste anmodning om revision til Kommissionen senest den 30. juni 2013.
Artikel 8
1. Medlemsstater med regionaliseret programmering kan forelægge programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), med henblik på overførsel af bidraget fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) mellem regionale programmer for nærmere bestemte år, hvis:
a)
det samlede ELFUL-bidrag pr. program for hele programmeringsperioden ikke ændres
b)
den samlede ELFUL-tildeling til den pågældende medlemsstat ikke ændres
c)
den årlige fordeling af beløbene til programmet for årene forud for revisionsåret ikke ændres
d)
den årlige ELFUL-tildeling til den pågældende medlemsstat overholdes
e)
budgetbevillingerne til opfyldelse af konvergensmålet som i henhold til artikel 11, stk. 3, litra f), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er anført i den nationale strategiplan, ikke nedskæres (hvis relevant).
2. Finansieringsoversigterne i de pågældende programmer skal tilpasses i overensstemmelse med de i stk. 1 nævnte overførsler.
De reviderede finansieringsoversigter forelægges Kommissionen senest den 30. september i det kalenderår, hvor overførslen finder sted. Det sidste år for forelæggelse af sådanne revisioner er 2012.
Kommissionen vedtager en beslutning om godkendelse af de nye finansieringsoversigter senest tre måneder efter modtagelse af medlemsstatens anmodning. Proceduren i artikel 90, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder ikke anvendelse.
3. Anmodninger om programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), kan højst forelægges en gang pr. kalenderår.
Artikel 9
1. Medlemsstaternes ændringer i programmer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), kan indebære ændringer i den finansielle fordeling pr. foranstaltning inden for en akse og ikke-finansielle ændringer i form af indførelse af nye foranstaltninger, tilbagetrækning af eksisterende foranstaltninger eller oplysninger om og beskrivelse af eksisterende foranstaltninger i programmet.
2. Medlemsstaterne kan også foretage ændringer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), ved inden for et kalenderår at overføre indtil 1 % af ELFUL's samlede bidrag til programmet for hele programmeringsperioden fra og til en hvilken som helst akse.
3. Programændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 kan foretages indtil den 31. december 2015, forudsat at medlemsstaterne meddeler ændringerne senest den 31. august 2015.
4. Medmindre det drejer sig om hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan ændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 højst meddeles tre gange pr. kalenderår og pr. program, idet loftet på 1 % nævnt i stk. 2 skal overholdes inden for det kalenderår, hvor de tre meddelelser forelægges.
5. Ændringer som omhandlet i denne artikels stk. 1 og 2 skal være forenelige med satserne i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
6. Ændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 skal meddeles Kommissionen. Kommissionen vurderer dem med hensyn til:
a)
overholdelse af forordning (EF) nr. 1698/2005
b)
sammenhæng med den relevante nationale strategiplan
c)
overholdelse af denne forordning.
Kommissionen underretter medlemsstaten om resultaterne af vurderingen senest fire måneder efter Kommissionens modtagelse af anmodningen om programændringen. Opfylder ændringerne ikke en eller flere af vurderingsparametrene i første afsnit, suspenderes firemånedersfristen, indtil Kommissionen modtager programændringer, der opfylder kravene.
Hvis Kommissionen ikke underretter medlemsstaten inden for firemånedersfristen nævnt i andet afsnit, anses ændringerne for at være godkendt og træder i kraft ved udløbet af firemånedersfristen.
Artikel 10
1. I forbindelse med artikel 71, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005 bærer medlemsstaterne ansvaret for udgifterne mellem datoen for Kommissionens modtagelse af deres anmodning om revision eller ændring af et program som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i nærværende forordning og datoen for Kommissionens beslutning i medfør af artikel 7 og 8 i nærværende forordning eller datoen for afslutning af vurderingen af, om ændringerne opfylder kravene, jf. artikel 9 i nærværende forordning.
2. I tilfælde af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan udgifter som følge af programændringer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, anses for at være støtteberettigede fra en tidligere dato end anført i artikel 71, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 11
Ændringer i nationale rammer som omhandlet i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 er omfattet af artikel 6, stk. 1, litra c), i nærværende forordning. Artikel 9, stk. 3 og 6, i nærværende forordning finder tilsvarende anvendelse på sådanne ændringer.
Artikel 12
Ved vedtagelse af nye fællesskabsretlige regler og ved ændring af de gældende fællesskabsretlige regler ændres landdistriktsudviklingsprogrammerne om nødvendigt i overensstemmelse med de nye eller ændrede regler, jf. artikel 6, stk. 1. Sådanne ændringer medregnes ikke i det årlige antal ændringer omhandlet i artikel 7, stk. 2, artikel 8, stk. 3, og artikel 9, stk. 4. Artikel 6, stk. 2, finder ikke anvendelse på sådanne ændringer.
KAPITEL III
Foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne
Afdeling 1
Landdistriktsudviklingsforanstaltninger pr. akse
Underafdeling 1
Akse 1
Artikel 13
1. Betingelserne for at yde støtte til fremme af unge landbrugeres etablering, jf. artikel 22, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være opfyldt ved indgivelsen af støtteansøgningen.
Der kan dog indrømmes en frist på højst 36 måneder regnet fra datoen for den enkelte beslutning om at yde støtte til at opfylde betingelserne angående faglige kvalifikationer og faglig kompetence, jf. artikel 22, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005, hvis den unge landbruger har behov for en tilpasningsperiode til etablering eller strukturtilpasning af bedriften, og dette behov fremgår af forretningsplanen nævnt i artikel 22, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005.
2. Forretningsplanen omhandlet i artikel 22, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
udgangssituationen på bedriften og konkrete milepæle og mål for udvikling af den nye bedrifts aktiviteter
b)
nærmere oplysninger om investeringer, uddannelse, rådgivning eller andre tiltag til udvikling af bedriftens aktiviteter.
3. Senest fem år efter datoen for den enkelte beslutning om ydelse af støtte vurderer den kompetente myndighed, om forretningsplanen overholdes. Under hensyntagen til de omstændigheder, hvorunder forretningsplanen gennemføres, fastsætter medlemsstaterne vilkårene for tilbagesøgning af allerede udbetalt støtte, hvis den unge landbruger ikke har opfyldt dispositionerne i forretningsplanen på tidspunktet for vurderingen.
4. Den enkelte beslutning om støtte til etablering af unge landbrugere skal træffes senest 18 måneder efter etableringen som defineret i de gældende bestemmelser i medlemsstaten. Hvis der ydes støtte i form af en engangspræmie som fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kan medlemsstaterne med henblik på stk. 3 i denne artikel opdele deres betalinger i fem rater.
5. Medlemsstaterne kan beslutte, at når der i forretningsplanen henvises til anvendelse af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne omhandlet i forordning (EF) nr. 1698/2005, giver den kompetente myndigheds godkendelse af den unge landbrugers ansøgning også adgang til disse andre foranstaltninger. I så fald skal oplysningerne fra ansøgeren være tilstrækkeligt detaljerede til at kunne underbygge en ansøgning om støtte under disse andre foranstaltninger.
6. Der kan fastsættes særlige betingelser, når det drejer sig om en ung landbruger, der ikke etablerer sig som eneste driftsleder på bedriften. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder.
Artikel 14
1. Når en bedrift overdrages af flere, begrænses den samlede støtte til førtidspensionering i medfør af artikel 23 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til det beløb, der er fastsat for en enkelt overdrager.
2. En ikke-erhvervsmæssig landbrugsaktivitet, som fortsættes af overdrageren, er ikke støtteberettiget inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
3. En forpagter kan overdrage de frigjorte arealer til ejeren, forudsat at forpagtningsforholdet bringes til ophør, og at de betingelser, der gælder for overtageren i henhold til artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005, opfyldes.
4. Medlemsstaterne kan fastsætte, at de frigjorte arealer kan overtages af et organ, der forpligter sig til senere at videreoverdrage dem til en overtager, som opfylder betingelserne i artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 15
1. Rådgivningstjenester for landbrugere, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være i overensstemmelse med afsnit II, kapitel 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (6) og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
2. De myndigheder og private organer, som er udvalgt til at give rådgivning til landbrugere, skal have tilstrækkelige ressourcer i form af kvalificeret personale, administrativt og teknisk udstyr samt de nødvendige erfaringer til at kunne give pålidelige råd i forbindelse med de krav, betingelser og standarder, der er omhandlet i artikel 24, stk. 1, andet afsnit, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 16
Der fastsættes en degressiv sats for støtte til oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester som omhandlet i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1698/2005 i landdistriktsudviklingsprogrammer, idet støtten skal nedsættes med lige store beløb fra det første år, så den senest afvikles fuldstændigt i det sjette år efter oprettelsen af de nævnte tjenester.
Artikel 17
1. I tilfælde af støtte til investeringer i modernisering af landbrugsbedrifter for at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer som omhandlet i artikel 26, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i nævnte afsnit omhandlede overgangsperiode.
2. Hvis unge landbrugere, der modtager støtte omhandlet i artikel 22 i forordning (EF) nr. 1698/2005, foretager investeringer for at opfylde gældende fællesskabsnormer, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i artikel 26, stk. 1, tredje afsnit, omhandlede overgangsperiode.
Artikel 18
1. Med henblik på artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal skovforvaltningsplaner, der er tilpasset de pågældende skovområders størrelse og brug, udarbejdes på grundlag af de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning og på de bestående arealanvendelsesplaner, og de skal i tilstrækkeligt omfang omfatte skovressourcerne.
2. Operationer til forbedring af skovenes økonomiske værdi som omhandlet i artikel 27 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal vedrøre investeringer i skovbrugsbedriften og kan omfatte investeringer i skovningsudstyr.
Der kan ikke ydes støtte til aktiviteter i tilknytning til foryngelse efter slutfældning.
3. Skove som omhandlet i artikel 30, stk. 4, i denne forordning er ikke omfattet af artikel 27, stk. 1, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 19
1. I tilfælde af støtte til investeringer, der foretages for at øge værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer som omhandlet i artikel 28, stk. 1, litra c), andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i nævnte stykke omhandlede overgangsperiode.
2. I tilfælde af støtte til investeringer, der tjener til at øge værdien af skovbrugsprodukter, er investeringer i forbindelse med anvendelsen af træ som råmateriale begrænset til samtlige arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle forarbejdning.
Artikel 20
Omkostninger i forbindelse med samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren som omhandlet i artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal vedrøre forberedende operationer, såsom udvikling af design, produkter, processer eller teknologi og prøver samt materielle og/eller immaterielle investeringer i forbindelse med samarbejdet, inden de nyudviklede produkter, processer og teknologier anvendes til kommercielle formål.
Artikel 21
1. Størrelsen af støtte til opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen som omhandlet i artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005 afpasses af medlemsstaterne for hver enkelt regel under hensyn til, hvor omfattende forpligtelser der er forbundet med anvendelse af reglen. Betalingen skal afvikles gradvist i løbet af en periode på højst fem år som omhandlet i stk. 2 i nævnte artikel.
2. Omkostninger i forbindelse med investeringer medregnes ikke ved fastsættelsen af størrelsen af den årlige støtte til opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen som omhandlet i artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 22
1. EF-ordninger for fødevarekvalitet omhandlet i artikel 32, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er ordninger, der er indført under følgende forordninger og bestemmelser:
a)
Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (7)
b)
Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 (8)
c)
Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (9)
d)
Afsnit VI i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 (10).
2. For at kunne opnå støtte skal ordninger for fødevarekvalitet, der er godkendt af medlemsstaterne, jf. artikel 32, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005, opfylde følgende betingelser:
a)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse ordninger, følger af detaljerede forpligtelser til at anvende landbrugsproduktionsmetoder, der sikrer:
-
særlige karakteristika, herunder produktionsprocessen, eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarenormerne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
b)
ordningerne omfatter bindende produktspecifikationer, hvis overholdelse kontrolleres af et uafhængigt inspektionsorgan
c)
alle producenter har adgang til ordningerne
d)
ordningerne er gennemsigtige og sikrer, at produkterne i fuldt omfang kan spores
e)
ordningerne er tilpasset de nuværende og forventede markedsmuligheder.
3. Der kan kun ydes støtte til landbrugere, der deltager i en fødevarekvalitetsordning, hvis det pågældende kvalitetslandbrugsprodukt eller den pågældende kvalitetsfødevare er officielt godkendt i henhold til de forordninger og bestemmelser, der er nævnt i stk. 1, eller en fødevarekvalitetsordning, der er godkendt af en medlemsstat, jf. stk. 2.
Hvad angår fødevarekvalitetsordninger omhandlet i stk. 1, litra b) og c), kan der kun ydes støtte til produkter, der er registreret i et fællesskabsregister.
4. Hvis støtte til deltagelse i en kvalitetsordning under Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 for et bestemt produkt indgår i et landdistriktsudviklingsprogram, medtages de normerede omkostninger i forbindelse med deltagelse i kvalitetsordningen ikke i beregningen af støtten i forbindelse med en foranstaltning vedrørende miljøvenligt landbrug, der har til formål at støtte økologisk landbrug for det samme produkt.
5. I artikel 32, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »normerede omkostninger« omkostningerne ved at tilslutte sig en fødevarekvalitetsordning, hvortil der ydes støtte, og det årlige kontingent for at deltage i en sådan ordning, herunder eventuelle omkostninger ved kontrol af, at kravene i henhold til kvalitetsordningen er opfyldt.
Artikel 23
1. I artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning 1698/2005 forstås ved »producentsammenslutning« en organisation, uanset retlig form, der består af operatører, som deltager aktivt i en kvalitetsordning, omhandlet i samme forordnings artikel 32 for et bestemt landbrugsprodukt eller en bestemt fødevare. Erhvervs- og brancheorganisationer, der repræsenterer en eller flere sektorer, kan ikke få støtte som »producentsammenslutning«.
2. Oplysnings- og markedsføringsaktiviteter, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 33 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er aktiviteter, der skal få forbrugerne til at købe landbrugsprodukter eller fødevarer, som er omfattet af fødevarekvalitetsordninger omfattet af landdistriktsudviklingsprogrammet, jf. samme forordnings artikel 32.
Disse aktiviteter skal skabe opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvaliteten, de særlige produktionsmetoder, og de høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende fødevarekvalitetsordning, og kan omfatte formidling af teknisk og videnskabelig viden om disse produkter. Aktiviteterne skal særligt bestå. i at arrangere og/eller deltage i messer og udstillinger, andre lignende PR-tiltag og reklame via forskellige kommunikationsmidler eller på salgsstederne.
3. Der kan kun gives støtte i henhold til artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning (EF) nr. 1698/2005 til oplysnings-, markedsførings- og reklameaktiviteter på det indre marked.
Disse aktiviteter må ikke tilskynde til køb af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved forordning (EF) nr. 510/2006, eller af Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999. Produktets oprindelse kan dog angives, hvis omtalen af oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
Aktiviteter i tilknytning til markedsføring af handelsmærker er ikke støtteberettigede.
4. Hvis aktiviteter omhandlet i stk. 2 vedrører et produkt henhørende under en af de i artikel 22, stk. 1, litra a), b) og c), nævnte fødevarekvalitetsordninger, skal fællesskabslogoet for de pågældende ordninger anføres på materialet til oplysning, markedsføring og/eller reklame.
5. Der kan ikke gives støtte i henhold til artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning (EF) nr. 1698/2005 til oplysnings- og markedsføringsaktiviteter, hvortil der ydes støtte i henhold til forordning (EF) nr. 2826/2000.
6. Medlemsstaterne sørger for, at alt planlagt materiale til oplysning, markedsføring og reklame som led i en støttemodtagende aktivitet er i overensstemmelse med EF-forskrifterne. Støttemodtagerne skal med henblik herpå sende planlagt materiale til den ansvarlige myndighed i medlemsstaten.
Artikel 24
1. Forretningsplanen i artikel 34 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal opfylde følgende krav:
a)
indeholde dokumentation for, at bedriften kan blive økonomisk levedygtig, eventuelt under hensyn til bidrag fra andre indkomstkilder til landbrugshusholdningen
b)
indeholde nærmere oplysninger om de nødvendige investeringer
c)
beskrive specifikke milepæle og mål.
2. Når der i forretningsplanen i artikel 34 i forordning (EF) nr. 1698/2005 henvises til anvendelsen af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, skal planen indeholde tilstrækkeligt detaljerede oplysninger til at underbygge en ansøgning om støtte under disse andre foranstaltninger.
3. Hvad angår artikel 34, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 udbetaler medlemsstaterne under hensyn til omstændighederne, hvorunder forretningsplanen gennemføres, ikke længere støtte, hvis den delvis selvforsynende landbruger ikke opfylder bestemmelserne i forretningsplanen ved vurderingen.
Artikel 25
1. Med hensyn til Malta kan der for så vidt angår fastsættelse af minimumsstøttebeløbet for en produktionssektor, hvor den samlede produktion er meget lille, jf. bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kun ydes støtte til producentsammenslutninger, der består af et minimum af producenterne i den pågældende sektor og tegner sig for et minimum af produktionen i denne sektor.
Det skal fastsættes i Maltas landdistriktsudviklingsprogram, hvilket minimum der skal gælde for producenter og produktion, samt hvilke sektorer der er omfattet.
2. Minimumsstøttebeløbet til producentsammenslutninger på Malta, beregnet på grundlag af de nødvendige omkostninger til oprettelse af en lille producentsammenslutning, er anført i bilag III.
Underafdeling 2
Akse 2
Artikel 26
Modtagere af støtte i medfør af artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er ikke berettigede til støtte i medfør af samme forordnings artikel 31, for så vidt angår gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF (11) og 92/43/EØF (12).
Artikel 27
1. Med henblik på artikel 39, stk. 1-4, og artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder stk. 2-13 i denne artikel efter omstændighederne anvendelse.
2. En forpligtelse til at ekstensivere eller til at drive husdyrbrug på andre måder skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
arealet skal fortsat plejes som græsareal
b)
hele græsningsarealet pr. storkreatur skal bevares, så både overgræsning og underudnyttelse undgås
c)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, i tilfælde af en forpligtelse til begrænsning af næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
3. Forpligtelser til at begrænse anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller andre hjælpestoffer accepteres kun, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver rimelig sikkerhed for, at forpligtelserne opfyldes.
4. Støtte kan omfatte forpligtelser til:
a)
at opdrætte husdyr af lokale racer, der er ved at uddø i landbruget, og som er hjemmehørende i området
b)
at bevare plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion.
De husdyrarter, der er støtteberettigede, og tærsklerne for, hvornår lokale racer anses for at være ved at uddø i landbruget, er angivet i bilag IV.
5. Miljøforanstaltninger, der gennemføres som led i de fælles markedsordninger eller ordninger for direkte støtte opført i bilag I, dyre- og plantesundhedsforanstaltninger og andre landdistriktsudviklingsforanstaltninger end støtte til miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd, er ikke til hinder for støtte til miljøvenligt landbrug og/eller støtte til dyrevelfærd for samme produktion, hvis støtten supplerer disse foranstaltninger, og der er indbyrdes sammenhæng.
Forskellige forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og/eller landbrug til gavn for dyrevelfærden kan kombineres, hvis de supplerer hinanden og er indbyrdes forenelige
Når de i første og andet afsnit nævnte foranstaltninger og forpligtelser kombineres, tages der ved fastsættelsen af støttens størrelse hensyn til det indkomsttab og de ekstraomkostninger, kombinationen medfører.
6. Der kan kun ydes støtte til foranstaltninger til miljøvenligt landbrug på arealer, der er udtaget i henhold til artikel 54 eller artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003, hvis forpligtelserne er mere vidtgående end de grundlæggende krav i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.
For så vidt angår støtte til bjergområder, områder med andre ulemper, Natura 2000-landbrugsområder og landbrugsområder, der er omfattet af vandområdeplanerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (13), skal der, efter omstændighederne, i forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug tages hensyn til betingelserne for støtte i de pågældende områder.
7. Enhver forpligtelse på dyrevelfærdsområdet som nævnt i artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal indebære strengere normer på mindst et af følgende områder:
a)
vand og foder, der i højere grad opfylder dyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom pladsforhold, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til friluftsarealer
d)
undladelse af systematiske lemlæstelser, isolering eller permanent tøjring
e)
forebyggelse af sygdomme, der hovedsageligt skyldes de anvendte landbrugsmetoder og/eller opdrætsbetingelserne.
8. Referenceniveauet for beregning af det indkomsttab og de ekstraomkostninger, som forpligtelsen medfører, er de relevante normer og krav, som er nævnt i artikel 39, stk. 3, og artikel 40, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
9. Hvis forpligtelserne normalt udtrykkes i andre enheder end dem, der anvendes i bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kan medlemsstaterne beregne udbetalingerne på grundlag af disse andre enheder. I så fald sørger medlemsstaterne for, at de årlige maksimumsbeløb, hvortil der kan ydes EF-støtte, og som er fastsat i nævnte bilag, ikke overskrides. Med henblik herpå kan medlemsstaterne:
a)
fastsætte en grænse for antallet af enheder pr. ha for den bedrift, som forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug vedrører
b)
fastsætte et samlet maksimumsbeløb for hver bedrift, der deltager i ordningen, og sikre, at udbetalingerne til de enkelte bedrifter ikke overskrider denne grænse.
10. Medlemsstaterne fastsætter på grundlag af objektive kriterier nødvendigheden af at give kompensation for transaktionsomkostninger, jf. artikel 39, stk. 4, og artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
I artikel 39, stk. 4, og artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »transaktionsomkostninger« de omkostninger, der er forbundet med at lade transaktionen finde sted, og som ikke direkte kan henføres under omkostningerne til gennemførelse af den forpligtelse, de vedrører.
Transaktionsomkostningselementet beregnes over hele forpligtelsesperioden og må ikke overstige 20 % af indkomsttab og ekstraomkostninger som følge af forpligtelsen.
11. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse ændres til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden eller for begge
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne omfatter de pågældende forpligtelser.
En forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug kan ændres til en forpligtelse til første skovrejsning på landbrugsarealer i henhold til artikel 43 i forordning (EF) nr. 1698/2005, hvis betingelserne i første afsnit, litra a) og b), er opfyldt. Forpligtelsen til at drive miljøvenligt landbrug ophører, uden at der kræves tilbagebetaling.
12. Medlemsstaterne kan tilpasse forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og forpligtelser på dyrevelfærdsområdet i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte landdistriktsudviklingsprogram giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Sådanne tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
13. Satserne for omregning af dyr til storkreaturer (SK) er fastsat i bilag V. Medlemsstaterne kan efter objektive kriterier differentiere inden for de satser, som er fastlagt i bilaget for de relevante kategorier.
Artikel 28
1. Støtte i henhold til artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan ydes til operationer, der gennemføres af andre støttemodtagere end de i samme forordnings artikel 39, stk. 2, nævnte.
2. Der kan ikke ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 til aktiviteter som led i forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug som omhandlet i artikel 27, stk. 4, i nærværende forordning.
Der kan ikke ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 til aktiviteter, hvortil der kan ydes støtte under Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter.
3. Operationer til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal omfatte følgende:
a)
målrettede foranstaltninger: foranstaltninger til fremme af bevarelse uden for levestedet og bevarelse på levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget, herunder web-baserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på levestedet/gårdniveau, og over samlinger uden for levestedet (genbanker) og databaser
b)
samordnede foranstaltninger: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af landbrugets genetiske ressourcer
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og forberedelse af tekniske rapporter
4. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet«: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet/gårdniveau«: bevarelse og udvikling på levestedet/ gårdniveau
c)
»bevarelse uden for levestedet«: bevarelse af genetisk materiale i landbruget uden for det naturlige habitat
d)
»samling uden for levestedet«: en samling af genetisk materiale til landbruget uden for det naturlige habitat.
Artikel 29
I artikel 41 og 49 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »ikke-produktive investeringer« investeringer, der ikke fører til nogen væsentlig forøgelse af landbrugs- eller skovbrugsbedriftens værdi eller lønsomhed.
Artikel 30
1. I artikel 42, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder definitionerne i stk. 2 og 3 i nærværende artikel anvendelse, medmindre der gøres behørigt begrundet undtagelse herfor i programmerne for udvikling af landdistrikterne.
2. Ved »skov« forstås: landområde på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på mindst 10 %, eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten. Definitionen omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål.
Skove omfatter også arealer under genskovning, hvor skovbevoksningen endnu ikke har nået, men ventes at nå en kronedækningsgrad på 10 % og en højde på 5 m, samt arealer, hvor skovbevoksningen midlertidigt er forsvundet som følge af menneskers indgreb eller af naturlige årsager, og som ventes at ville gendannes.
Skove omfatter også arealer med bambus- og palmebevoksninger, hvis kriterierne for højde og kronedækningsgrad er opfyldt.
Skove omfatter skovveje, brandbælter og andre mindre, åbne arealer, skove i nationalparker, naturreservater og andre beskyttede områder, såsom områder, der har særlig videnskabelig, historisk, kulturel eller åndelig interesse.
Skove omfatter læbælter, læhegn af træer og skovkorridorer, der dækker et område på over 0,5 ha og har en bredde på over 20 m.
Skove omfatter også beplantninger, der primært er foretaget til skovbeskyttelsesformål, såsom i gummitræplantager og bevoksninger med korkeg. Træbevoksninger i landbrugsproduktionssystemer, såsom frugtplantager, og skovlandbrugssystemer er ikke omfattet af definitionen på »skov«. Heller ikke træer i byparker og haver er omfattet af denne definition.
3. Ved »træbevoksede arealer« forstås: landområde, der ikke er klassificeret som »skov«, på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på 5-10 %, eller træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten; eller landområde med en kombination af busk-, krat- og træbevoksninger på over 10 %. Definitionen omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål.
4. Følgende skove og træbevoksede arealer er ikke omfattet af artikel 42, stk. 1, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005:
a)
skove og andre træbevoksede arealer, som ejes af staten, en region eller en offentlig virksomhed
b)
skove og andre træbevoksede arealer, som tilhører kongehuset
c)
skove, som ejes af juridiske personer, hvoraf de institutioner, der er nævnt i litra a) og b), ejer mindst 50 % af kapitalen.
Artikel 31
1. Landbrugsjorder, hvortil der kan ydes støtte til første skovrejsning i henhold til artikel 43 i forordning (EF) nr. 1698/2005, fastsættes nærmere af medlemsstaterne og skal omfatte arealer, hvor der regelmæssigt drives landbrugsvirksomhed.
Første skovrejsning i et Natura 2000-område udpeget i medfør af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF skal være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for det pågældende område.
2. I artikel 43, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005 omfatter »etableringsomkostninger« omkostninger til udplantningsmateriale, omkostninger til tilplantning og omkostninger, der er direkte forbundet med og nødvendige for tilplantningen.
3. I artikel 43, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »landbrugere« personer, som bruger en væsentlig del af deres arbejdstid på landbrugsvirksomhed, og hvis indkomst for en betydelig dels vedkommende stammer herfra, idet kriterierne herfor fastlægges nærmere af medlemsstaterne.
4. I artikel 43, stk. 3, og artikel 44, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »hurtigtvoksende arter i kort omdrift« arter, hvis omdrift, dvs. intervallet mellem to hovedskovninger på samme sted, er på under 15 år.
Artikel 32
Med henblik på artikel 44 i forordning (EF) nr. 1698/2005 fastsætter medlemsstaterne maksimumsantallet af træer, der kan plantes pr. ha, under hensyntagen til de lokale forhold, træarterne og behovet for at sikre fortsat anvendelse af jorden til landbrugsformål.
Artikel 33
1. Hvis støtte i medfør af artikel 48 i forordning (EF) nr. 1698/2005 omfatter etablering af brandbælter, kan der ud over til etableringsomkostninger ydes støtte til omkostninger til efterfølgende vedligeholdelse af det pågældende areal.
Der kan ikke ydes støtte til vedligeholdelse af brandbælter gennem landbrugsforanstaltninger for arealer, som er omfattet af støtte til miljøvenligt landbrug.
2. Forebyggende aktioner mod brand som omhandlet i artikel 48 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan omfatte følgende:
a)
etablering af beskyttelsesinfrastruktur, f.eks. skovstier, skovveje, vandforsyningssteder, brandbælter, åbne og ryddede arealer og iværksættelse af operationer til vedligeholdelse af brandbælter og åbne og ryddede arealer
b)
forebyggende skovbrugspraksis, f.eks. vegetationskontrol, udtynding og diversificering af vegetationsstrukturen
c)
etablering eller forbedring af faste anlæg til overvågning af skovbrande og kommunikationsudstyr.
Artikel 34
1. Der kan foretages betalinger i medfør af artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til landbrugsområder, jf. artikel 50, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, der er omfattet af vandområdeplaner i henhold til direktiv 2000/60/EF, er, hvis der er opstillet og gennemført en relevant vandområdeplan i de pågældende områder.
2. Miljøhensyn, der gør, at skovrejsning er hensigtsmæssig i et givet område, jf. artikel 50, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005, kan omfatte forebyggelse af erosion og/eller ørkendannelse, forøgelse af biodiversiteten, beskyttelse af vandressourcerne, og, forudsat at dette ikke vil skade biodiversiteten eller forårsage andre miljøskader, forebyggelse af oversvømmelser og afbødning af klimaændringer.
Underafdeling 3
Akse 3
Artikel 35
I artikel 53 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »medlem af landbrugshusholdningen« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer, uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret, dog ikke arbejdstagere i landbruget. Hvis et medlem af landhusholdningen er en juridisk person eller en gruppe af juridiske personer, skal medlemmet udøve en landbrugsaktivitet på bedriften på tidspunktet for indgivelsen af støtteansøgningen.
Artikel 36
De i artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005, omhandlede offentlig-private partnerskaber, der modtager støtte til gennemførelse af lokale udviklingsstrategier, skal opfylde følgende betingelser:
a)
de skal opstille områdebaserede lokale udviklingsstrategier på subregionalt plan
b)
de skal være repræsentative for aktørerne i den offentlige og private sektor på det i denne artikels litra a) nævnte geografiske plan
c)
driftsomkostningerne må ikke overskride 15 % af de offentlige udgifter til hvert enkelt offentlig-private partnerskabs lokale udviklingsstrategi.
Underafdeling 4
Akse 4
Artikel 37
1. Med henblik på gennemførelse af akse 4 som omhandlet i afsnit IV, kapitel I, afdeling 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan medlemsstaterne eller regionerne vælge at dække enten hele deres territorium eller en del heraf ved at tilpasse kriterierne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper og de områder, de repræsenterer, i overensstemmelse hermed.
Procedurerne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper skal være åbne for de pågældende landdistrikter og sikre konkurrence mellem de lokale aktionsgrupper, der forelægger lokale udviklingsstrategier.
2. Der iværksættes indkaldelser af forslag til udvælgelse af landdistrikter til gennemførelsen af lokale udviklingsstrategier som nævnt i artikel 62, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005 senest to år efter godkendelsen af programmerne. Medlemsstaterne eller regioner kan imidlertid iværksætte yderligere indkaldelser af forslag, navnlig hvis Leader er åben for nye områder, og i disse tilfælde kan der være brug for en længere frist.
3. Befolkningen i det enkelte område, jf. artikel 61, litra a), og artikel 62, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal som hovedregel tælle mindst 5 000 indbyggere og højst 150 000 indbyggere.
I velbegrundede tilfælde kan grænserne på 5 000 og 150 000 indbyggere imidlertid henholdsvis sænkes eller hæves.
4. De lande, der var medlem af Fællesskabet pr. 30. april 2004, søger at sikre, at der gives forrang til udvælgelse af lokale aktionsgrupper, som har medtaget samarbejdsprojekter i deres lokale udviklingsstrategier, jf. artikel 62, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 38
De lokale aktionsgruppers driftsomkostninger som nævnt i artikel 63, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er berettigede til fællesskabsstøtte svarende til højst 20 % af de samlede offentlige udgifter til den lokale udviklingsstrategi.
Artikel 39
1. I det i artikel 65 i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte samarbejde skal der deltage mindst én lokal aktionsgruppe udvalgt under Leader-aksen. Samarbejdet gennemføres med en koordinerende lokal aktionsgruppe som ansvarlig.
2. Samarbejdsprojekter er åbne for deltagelse for offentlig-private partnerskaber som nævnt i artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005 og for andre landdistrikter, som er organiseret på følgende måde:
a)
i et givet geografisk område findes en lokal gruppe, som er aktiv inden for landdistriktsudvikling, og som har kapacitet til at udarbejde en udviklingsstrategi for det pågældende område
b)
den lokale gruppes organisation er baseret på partnerskab med lokale aktører.
3. Samarbejdet skal omfatte gennemførelse af en fælles aktion.
Der kan kun ydes støtte i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til udgifter til den fælles aktion, til drift af eventuelle fælles strukturer og til forberedende teknisk bistand.
Der kan ydes støtte til dækning af udgifterne til informationskampagner i alle de områder, samarbejdet vedrører.
4. Har de lokale aktionsgrupper ikke medtaget samarbejdsprojekter i deres lokale udviklingsstrategi i medfør af artikel 62, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005, udvælges disse projekter af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat. I så fald kan samarbejdsprojekterne forelægges den kompetente myndighed af de lokale aktionsgrupper senest den 31. december 2013.
5. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de godkendte tværnationale samarbejdsprojekter.
Underafdeling 5
Teknisk bistand
Artikel 40
Når det drejer sig om landdistriktsudviklingsprogrammer, der både dækker regioner, der er omfattet af konvergensmålet, og regioner, der ikke er omfattet af konvergensmålet, kan satsen for EUFUL’s bidrag til teknisk bistand, jf. artikel 70, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005, fastlægges under hensyn til, hvilken type regioner der er flest af i programmet.
Artikel 41
1. De strukturer, der er nødvendige for at drive det nationale landdistriktsnetværk, jf. artikel 68 i forordning (EF) nr. 1698/2005, kan enten oprettes under de nationale myndigheder eller udvælges gennem udbudsprocedurer. Strukturerne skal være i stand til at udføre de opgaver, der er nævnt i den nævnte artikels stk. 2, litra b).
2. Hvis et enkelt landdistriktsudviklingsprogram dækker hele en medlemsstats territorium, indgår det nationale landdistriktsnetværk i programmets komponent for teknisk bistand, og der sondres mellem planlagte udgifter til elementerne i henholdsvis litra a) og b) i artikel 68, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005. til elementerne i litra a) må imidlertid ikke overstige 25 % af det beløb, der er forbeholdt det nationale landdistriktsnetværk.
3. Udnytter medlemsstaterne muligheden i artikel 66, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, godkendes det specifikke program til oprettelse og drift af det nationale netværk for landdistrikter i henhold til samme forordnings artikel 18, stk. 4.
Artikel 4, artikel 5, stk. 1 og 3, og artikel 6 i denne forordning finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med forelæggelse, godkendelse og ændringer af sådanne specifikke programmer.
I det specifikke program og i den tilhørende finansieringsoversigt skal der sondres mellem elementerne under henholdsvis litra a) og b) i artikel 68, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Udgifterne i tilknytning til elementerne under litra a) må imidlertid ikke overstige 25 % af programmets samlede beløb.
4. Nationale netværk for landdistrikterne oprettes senest den 31. december 2008.
5. Bilag II indeholder nærmere regler om oprettelsen og tilrettelæggelsen af de nationale landdistriktsnetværk.
Afdeling 2
Fælles bestemmelser for flere foranstaltninger
Artikel 42
I artikel 70, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal, når integrerede operationer henhører under mere end én akse og/eller foranstaltning, for hver del af operationen, der klart henhører under en given foranstaltning til udvikling af landdistrikterne, betingelserne for denne foranstaltning finde anvendelse.
Artikel 43
I forbindelse med investeringsforanstaltninger sørger medlemsstaterne for, at støtten rettes mod klart definerede målsætninger, der afspejler de konstaterede strukturelle og territoriale behov og strukturelle ulemper.
Artikel 44
1. Hvis støttemodtageren i perioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, overdrager hele eller en del af bedriften til en anden, kan sidstnævnte overtage forpligtelsen for den resterende del af perioden. Overtages forpligtelsen ikke, skal støttemodtageren tilbagebetale den modtagne støtte.
2. Medlemsstaterne kan vælge ikke at kræve tilbagebetaling som nævnt i stk. 1 i følgende tilfælde:
a)
hvis modtageren allerede har opfyldt en betydelig del af den pågældende forpligtelse og endeligt indstiller sin landbrugsvirksomhed, og det ikke er muligt for efterfølgeren at overtage forpligtelsen
b)
hvis en del af en modtagers bedrift overdrages i løbet af forlængelsesperioden for forpligtelsen i overensstemmelse med artikel 27, stk. 12, andet afsnit, og hvis overdragelsen ikke omfatter mere end 50 % af det areal, der var omfattet af forpligtelsen før forlængelsen.
3. Er der kun tale om mindre ændringer af forholdene på bedriften, kan medlemsstaterne træffe særlige foranstaltninger for at undgå, at anvendelsen af stk. 1 får urimelige følger i betragtning af den indgåede forpligtelse.
Artikel 45
1. Hvis støttemodtageren i perioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden i henhold til stk. 2 eller udskifte støttemodtagerens oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse i henhold til stk. 3.
Udskiftningen kan også finde anvendelse i tilfælde, hvor det af forpligtelsen omfattede areal udvides inden for bedriften.
2. Der kan kun gives tilladelse til udvidelsen omhandlet i stk. 1, hvis:
a)
den indebærer en fordel for den pågældende foranstaltning
b)
den er berettiget under hensyn til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
den ikke forhindrer effektiv kontrol med opfyldelsen af støttebetingelserne.
3. Den nye forpligtelse omhandlet i stk. 1 skal vedrøre hele det berørte areal, og vilkårene skal være mindst lige så strenge som under den oprindelige forpligtelse.
4. Hvis støttemodtageren ikke er i stand til fortsat at opfylde de indgåede forpligtelser, fordi bedriften er genstand for jordfordeling eller offentlige eller af myndighederne godkendte indgreb som led i fysisk planlægning, træffer medlemsstaten de fornødne foranstaltninger til, at forpligtelserne kan tilpasses bedriftens nye situation. Er en sådan tilpasning ikke mulig, ophører forpligtelsen, uden at der kræves tilbagebetaling for den periode, hvor forpligtelsen påhvilede støttemodtageren.
Artikel 46
Der indføres en revisionsklausul for forpligtelser indgået i medfør af artikel 39, 40 og 47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til sikring af, at de kan tilpasses i tilfælde af ændringer af de relevante obligatoriske normer eller krav, jf. samme forordnings artikel 39, stk. 3, artikel 40, stk. 2, og artikel 47, stk. 1, der er fastlagt i medfør af artikel 4 og 5 i forordning (EF) nr. 1782/2003 og bilag III og IV dertil, såvel som af de minimumskrav til brug af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler samt andre relevante obligatoriske krav, der er fastsat i national lovgivning, og i forhold til hvilke forpligtelserne er mere vidtgående som fastsat i de nævnte artikler.
Hvis en sådan tilpasning ikke accepteres af støttemodtageren, ophører forpligtelsen, uden at der kræves tilbagebetaling for den periode, hvor forpligtelsen påhvilede støttemodtageren.
Artikel 47
1. Medlemsstaterne kan bl.a. anerkende følgende kategorier af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder, hvor de ikke vil kræve tilbagebetaling af støtte, der er udbetalt til støttemodtageren:
a)
støttemodtagerens død
b)
støttemodtagerens uarbejdsdygtighed i længere tid
c)
ekspropriation af en væsentlig del af bedriften, hvis en sådan ekspropriation ikke kunne forudses på tidspunktet for forpligtelsens indgåelse
d)
en alvorlig naturkatastrofe, der i væsentlig grad berører arealer på bedriftens
e)
ødelæggelse af stalde på bedriften ved ulykke
f)
en epizooti, der rammer hele landbrugerens besætning eller en del af denne.
2. Støttemodtageren eller dennes befuldmægtigede indberetter tilfældet af force majeure eller de ekstraordinære omstændigheder til den kompetente myndighed skriftligt og med dokumentation, som myndigheden anser for tilstrækkelig, senest ti arbejdsdage efter det tidspunkt, hvor støttemodtageren eller dennes befuldmægtigede er i stand hertil
KAPITEL IV
Bestemmelser om støtteberettigelse og administrative bestemmelser
Afdeling 1
Foranstaltningernes verificerbarhed og kontrollerbarhed og regler om støtteberettigelse
Underafdeling 1
Foranstaltningernes verificerbarhed og kontrollerbarhed
Artikel 48
1. I forbindelse med artikel 74, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 sørger medlemsstaterne for, at alle de foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, de har til hensigt at gennemføre, kan verificeres og kontrolleres. I dette øjemed indfører medlemsstaterne kontrolordninger, der giver dem rimelig sikkerhed for, at støtteberettigelseskriterierne og andre forpligtelser opfyldes.
2. For at dokumentere og bekræfte, at beregningerne af betalinger i medfør af artikel 31, 38, 39, 40 og 43-47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er tilstrækkelige og nøjagtige, sørger medlemsstaterne for, at der ydes passende ekspertbistand fra organer eller tjenester, der i deres arbejde er uafhængige af dem, der har ansvaret for disse beregninger. Det skal fremgå udtrykkeligt af landdistriktsudviklingsprogrammet, at der ydes ekspertbistand.
Underafdeling 2
Rentetilskud
Artikel 49
Rentetilskud til lån kan medfinansieres af ELFUL i medfør af artikel 71, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Når medlemsstaterne foreslår rentetilskud, anfører de i deres programmer, hvilken metode der skal anvendes til beregning af rentetilskuddene.
Medlemsstaterne kan oprette et system til kapitalisering af de resterende årlige rater af rentetilskuddene når som helst i lånets løbetid. Eventuelle resterende årlige rater efter slutdatoen for betalinger kapitaliseres og udbetales senest den 31. december 2015. Med hensyn til betalingsanmodninger til Kommissionen betragtes beløb, der udbetales til det formidlende finansieringsinstitut, som står for betalingen af den tilbagediskonterede værdi af tilskuddet, som faktiske udgifter.
Med henblik på stk. 2 skal der indgås en aftale mellem medlemsstaternes betalingsorgan og det formidlende finansieringsinstitut, der står for betalingen af den tilbagediskonterede værdi af støtten. Medlemsstaterne angiver i programmet, hvilken beregningsmetode og hvilke hypoteser angående den fremtidige værdi der skal anvendes til beregning af den kapitaliserede værdi af udestående rentetilskud, såvel som ordningen til fortsat udbetaling af støtten til modtagerne.
Medlemsstaterne er ansvarlige for at forvalte betalingen af den tilbagediskonterede værdi af støtten for hele lånets løbetid til det formidlende finansieringsinstitut og for enhver inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, jf. artikel 33 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (14).
Underafdeling 3
Andre finansieringstekniske foranstaltninger
Artikel 50
I medfør af artikel 71, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan EUFUL som led i et landdistriktsudviklingsprogram medfinansiere udgifter til en operation omfattende bidrag til støtte til venturekapitalfonde, garantifonde og lånefonde, i det følgende benævnt »fondene«, i overensstemmelse med artikel 51 og 52 i denne forordning.
Artikel 51
1. Fondenes medfinansieringspartnere eller sponsorer forelægger forvaltningsmyndigheden en forretningsplan, der bl.a. specificerer målmarkedet eller målgarantiporteføljen, kriterierne, finansieringsbetingelserne, fondens driftsbudget, ejerskab og medfinansieringspartnere, kravene til ledelsens professionalisme, kompetence og uafhængighed, fondens vedtægter, begrundelsen for og den tilsigtede anvendelse af ELFUL’s bidrag, desinvesteringspolitikken og fondens likvidationsbestemmelser, herunder genanvendelsen af det afkast, som kan tilskrives bidraget fra ELFUL. Forretningsplanen vurderes og dens gennemførelse overvåges af forvaltningsmyndigheden eller under dennes ansvar.
2. Fondene oprettes som uafhængige retlige enheder, der reguleres af aftaler mellem andelshaverne/aktionærerne, eller som en separat finansiel enhed inden for et eksisterende finansieringsinstitut. I sidstnævnte tilfælde skal fonden være omfattet af særlige gennemførelsesregler, der navnlig fastsætter, at der føres adskilte konti, hvor der skelnes mellem de nye ressourcer, der investeres i fonden, inklusive ELFUL’s bidrag, og de ressourcer, der oprindelig var til rådighed i finansieringsinstituttet. Kommissionen kan ikke blive partner eller andelshaver/aktionær i fonden.
3. Fondene investerer i eller stiller garantier til virksomheder i deres etablerings-, begyndelses- eller ekspansionsfase og kun i aktiviteter, som fondens ledere anser for at være potentielt økonomisk lønsomme. Lønsomhedsvurderingen bør tage hensyn til samtlige indkomstkilder for de pågældende virksomheder. Fondene kan ikke investere i eller stiller garanti for kriseramte virksomheder i betydningen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15).
4. Forvaltningsmyndighederne og fondene udviser forsigtighed for at minimere konkurrenceforvridninger på venturekapitalmarkedet eller lånemarkedet. Specielt kan afkastet af egenkapitalinvesteringer og lån, fradraget en pro rata-andel for forvaltningsomkostninger, fortrinsvis tildeles de private aktionærer op til det aflønningsniveau, der er anført i anpartshaver-/aktionæraftalen, hvorefter det skal fordeles proportionalt mellem alle andelshavere/aktionærer og ELFUL.
5. Fondsforvaltningsomkostningerne må ikke overstige 3 % af den indbetalte kapital, eller 2 % for garantifonde, i årsgennemsnit i programperioden, medmindre det efter et offentligt udbud viser sig, at en højere procentdel er nødvendig.
6. Betingelserne for bidrag til fonde fra programmer for udvikling af landdistrikterne, herunder resultater, investeringsstrategi og planlægning, gennemførelse af overvågning, desinvesteringspolitik og likvidationsbestemmelser, fastsættes i en finansieringsaftale mellem fonden på den ene side og medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden på den anden side.
7. Bidrag til fondene fra ELFUL og andre offentlige kilder og investeringer, som fondene foretager i eller garantier, som de stiller for individuelle virksomheder, er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1698/2005 eller af EF’s statsstøtteregler.
Artikel 52
1. Med hensyn til finansieringstekniske foranstaltninger som omhandlet i artikel 51 i denne forordning skal de udgifter, der anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1290/2005, omfatte samtlige udgifter, der er betalt til oprettelse af sådanne fonde eller som bidrag til disse.
Ved betalingen af saldo og afslutningen af landdistriktsudviklingsprogrammet i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1290/2005 består de støtteberettigede udgifter dog af summen af:
a)
betalinger for investeringer i virksomheder fra hver af de pågældende fonde eller garantier, der er stillet, herunder beløb, som garantifondene har afsat til garantier
b)
støtteberettigede forvaltningsomkostninger.
Differencen mellem det ELFUL-bidrag, der faktisk er udbetalt som led i finansieringstekniske foranstaltninger, og de støtteberettigede udgifter nævnt i andet afsnit, litra a) eller b), skal udlignes i forbindelse med årsregnskaberne for det seneste år af programmets gennemførelse.
2. Renter af betalinger fra landdistriktsudviklingsprogrammer til fondene skal anvendes til at finansiere finansieringstekniske foranstaltninger for individuelle virksomheder.
3. Midler, der returneres til operationen fra investeringer, der er foretaget af fondene, eller som bliver tilbage, efter at alle garantier er blevet indfriet, genanvendes af de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder til gavn for individuelle virksomheder.
Underafdeling 4
Tariffer og standardantagelser om indkomsttab, naturalydelser
Artikel 53
1. Medlemsstaterne kan i givet fald fastsætte niveauet for støtte omhandlet i artikel 31, artikel 37-41 og artikel 43-49 i forordning (EF) nr. 1698/2005 på grundlag af tariffer og standardantagelser om indkomsttab.
2. Medlemsstaterne sikrer, at beregningerne og den dertil svarende støtte, jf. stk. 1:
a)
kun indeholder verificerbare oplysninger
b)
er baseret på tal, der er opstillet på grundlag af passende ekspertise
c)
klart angiver kilden til tallene
d)
er differentierede under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet og den faktiske arealanvendelse, hvis relevant
e)
hvad angår foranstaltninger i medfør af artikel 31, artikel 37-40 og artikel 43-47 i forordning (EF) nr. 1698/2005, ikke indeholder elementer, der vedrører faste investeringsomkostninger.
Artikel 54
1. For foranstaltninger, der omfatter investeringer i form af naturalydelser, kan bidrag fra en offentlig eller privat støttemodtager, nemlig levering af varer eller tjenesteydelser, for hvilke der ikke er foretaget kontant betaling godtgjort ved fakturaer eller tilsvarende dokumenter, være støtteberettigede udgifter, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
bidragene består i tilrådighedsstillelse af jord eller fast ejendom, udstyr eller råmaterialer, forskning eller specialiserede arbejdsydelser eller ulønnet frivilligt arbejde
b)
bidragene går ikke til finansieringstekniske foranstaltninger som omhandlet i artikel 50
c)
værdien af bidragene kan vurderes og verificeres uafhængigt.
Når der er tale om tilrådighedsstillelse af jord eller fast ejendom, attesteres værdien af en uafhængig kvalificeret ekspert eller et behørigt autoriseret officielt organ.
Når der er tale om ulønnet frivilligt arbejde, fastsættes værdien af dette arbejde med udgangspunkt i den tid, der er brugt, og time- og daglønnen for tilsvarende arbejde, efter omstændighederne på grundlag af et forud etableret system for beregning baseret på tariffer, forudsat at kontrolsystemet giver rimelig sikkerhed for, at arbejdet er udført.
2. Offentlige ELFUL-medfinansierede udgifter, der bidrager til en operation, som omfatter naturalydelser, må ikke overstige de samlede støtteberettigede udgifter ved operationens afslutning, eksklusive bidrag i naturalydelser.
Underafdeling 5
Investeringer
Artikel 55
1. Ved investeringer begrænses de støtteberettigede udgifter til:
a)
bygning, erhvervelse, herunder leasing eller forbedring af fast ejendom
b)
køb eller leje med købsforpligtelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmel, op til aktivets markedsværdi. Andre omkostninger i forbindelse med lejekontrakten, såsom udlejers fortjeneste, rentefinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, er ikke støtteberettigede
c)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, gennemførlighedsundersøgelser og erhvervelse af patentrettigheder og licenser.
I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne som undtagelse fra første afsnit, litra b), og kun for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i betydningen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (16) fastsætte betingelser, hvorunder køb af brugt udstyr kan betragtes som støtteberettigede udgifter.
2. Ved investeringer i landbrug er køb af rettigheder til landbrugsproduktion, dyr, etårige planter og udplantning heraf ikke støtteberettiget.
Ved genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer, jf. artikel 20, litra b), nr. vi), i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan udgifter til køb af dyr dog være støtteberettigede.
Der kan ikke ydes støtte til simple genanskaffelsesinvesteringer.
Underafdeling 6
Betaling af forskud til investeringsstøtte
Artikel 56
1. Som undtagelse fra artikel 26, stk. 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1975/2006 (17), kan støttemodtagere af investeringsstøtte anmode det kompetente udbetalingsorgan om udbetaling af forskud, hvis landdistriktsudviklingsprogrammet giver mulighed herfor. Med hensyn til offentlige støttemodtagere kan dette forskud alene betales til kommuner og sammenslutninger heraf og til organer oprettet ifølge offentlig lov.
2. Forskuddet kan ikke overstige 20 % af den offentlige støtte i relation til investeringen, og udbetalingen bør betinges af, at der stilles en bankgaranti eller en tilsvarende garanti på 110 % af forskuddet.
Hvad angår de offentlige støttemodtagere i stk. 1, kan betalingsorganet dog godkende en skriftlig garanti fra deres myndighed i henhold til gældende regler i medlemsstaterne for et beløb svarende til den i første afsnit nævnte procentsats, såfremt denne myndighed forpligter sig til at betale det beløb, der er omfattet af garantien, hvis retten til forskuddet ikke fastslås.
3. Garantien frigives, når det kompetente betalingsorgan konstaterer, at de faktiske udgifter svarende til den offentlige støtte i forbindelse med investeringen overstiger forskuddet.
Afdeling 2
Statsstøtte
Artikel 57
1. Landdistriktsudviklingsprogrammer kan kun omfatte statsstøtte, der har til formål at tilvejebringe supplerende national finansiering i overensstemmelse med artikel 89 i forordning (EF) nr. 1698/2005, til foranstaltninger eller operationer omfattet af traktatens artikel 36, hvis den pågældende statsstøtte er angivet i overensstemmelse med punkt 9.A i bilag II til denne forordning.
2. Landdistriktsudviklingsprogrammer kan kun omfatte statsstøtte, der har til formål at dække de økonomiske bidrag, medlemsstaterne yder som sidestykke til EF-støtte i overensstemmelse med artikel 88 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 25 og 52 og til operationer under foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 28 og 29 eller supplerende national finansiering i overensstemmelse med samme forordnings artikel 89 til foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 25, 27 og 52 og til operationer under foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 28 og 29, der ikke er omfattet af traktatens artikel 36, hvis den pågældende statsstøtte er angivet i overensstemmelse med punkt 9.B i bilag II til denne forordning.
3. Udgifter afholdt til de i nærværende artikels stk. 2 nævnte foranstaltninger og operationer er kun støtteberettigede, hvis den pågældende støtte ikke udgør ulovlig støtte i betydningen i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (18), på det tidspunkt, hvor støtten ydes.
Hvis der skal ydes støtte til operationer under de i nærværende artikels stk. 2 nævnte foranstaltninger på grundlag af eksisterende støtteordninger i betydningen i artikel 1, litra b) og d), i forordning (EF nr. 659/1999, sørger forvaltningsmyndigheden eller en anden kompetent myndighed i medlemsstaten for, at anmeldelsespligten for individuel støtte i betydningen i samme forordnings artikel 1, litra e), opfyldes, og at sådanne operationer kun vælges efter anmeldelse til Kommissionen og dennes godkendelse af den pågældende støtte i medfør af traktatens artikel 88, stk. 3.
Afdeling 3
Information og offentlig omtale
Artikel 58
1. Landdistriktsudviklingsprogrammet skal indeholde en kommunikationsplan, der skal fastsætte følgende:
a)
mål og målgrupper
b)
kommunikations- og informationsforanstaltningernes indhold og strategi med angivelse af, hvilke foranstaltninger der skal træffes
c)
det vejledende budget
d)
de administrative kontorer og organer, der er ansvarlige for gennemførelsen
e)
de kriterier, der skal anvendes til at vurdere virkningerne af foranstaltningerne til information og offentlig omtale, hvad angår gennemsigtighed, kendskab til landdistriktsudviklingsprogrammerne og Fællesskabets rolle.
2. Det beløb, der er bevilget til information og offentlig omtale, kan indgå i den del af landdistriktsudviklingsprogrammet, der omfatter teknisk bistand.
3. Nærmere bestemmelser om information og offentlig omtale er fastsat i bilag VI.
Artikel 59
På møderne i overvågningsudvalget, nedsat i overensstemmelse med artikel 77 i forordning (EF) nr. 1698/2005, aflægger formanden beretning om gennemførelsen af foranstaltningerne til information og offentlig omtale og giver udvalgsmedlemmerne eksempler på sådanne foranstaltninger.
Afdeling 4
Overvågning og evaluering
Artikel 60
Opbygningen af og indholdet i de årlige statusrapporter omhandlet i artikel 82 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er fastsat i bilag VII til nærværende forordning.
Artikel 61
Midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer, jf. artikel 86, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, forelægges Kommissionen henholdsvis senest den 31. december 2010 og den 31. december 2015.
Forelægger medlemsstaterne ikke midtvejsevalueringsrapporter og efterfølgende evalueringsrapporter inden for de i nærværende artikels stk. 1 nævnte frister, kan Kommissionen iværksætte proceduren for suspension af mellemliggende betalinger, jf. artikel 27, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1290/2005, indtil den modtager de pågældende evalueringsrapporter.
Artikel 62
1. Det fælles sæt indikatorer for landdistriktsudviklingsprogrammernes udgangssituation, output, resultater og virkninger er fastsat i bilag VIII til nærværende forordning. Listen over indikatorer udgør den fælles overvågnings- og evalueringsramme, der er nævnt i artikel 80 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Hvis det er relevant, opdeles indikatorerne efter modtagernes køn og alder og under hensyntagen til, om foranstaltningerne gennemføres i ugunstigt stillede områder eller i områder, der er omfattet af konvergensmålet.
2. De fremskridt, der fremgår af output- og resultatindikatorerne, skal indgå i den årlige statusrapport. Rapporten skal indeholde både fælles og yderligere indikatorer.
Til måling af fremskridtene med opfyldelsen af landdistriktsudviklingsprogrammets målsætninger opstilles vejledende mål for output-, resultat- og virkningsindikatorerne for programmets gennemførelsesperiode, herunder supplerende national finansiering som omhandlet i artikel 89 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
3. Kommissionen opstiller retningslinjer for den fælles overvågnings- og evalueringsramme efter en fælles fremgangsmåde med medlemsstaterne. Retningslinjerne skal mindst indeholde følgende:
a)
overvågningskravene
b)
tilrettelæggelsen af forhåndsevalueringen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering og fælles evalueringsspørgsmål for hver landdistriktsudviklingsforanstaltning
c)
retningslinjer vedrørende rapporteringssystemet til vurdering af fremskridtet ifølge indikatorerne
d)
datablade for hver foranstaltning med en beskrivelse af interventionslogikken og de forskellige indikatorer
e)
datablade med en beskrivelse af indikatorerne for udgangssituation, output, resultater og virkninger.
Afdeling 5
Elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter
Artikel 63
1. Kommissionen opretter et informationssystem (i det følgende »systemet«) i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på sikker udveksling af data af fælles interesse mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater. Disse data skal omfatte både administrative/operationelle og finansielle aspekter, de sidstnævnte som omhandlet i artikel 18 i Kommissionen forordning (EF) nr. 883/2006 (19).
Kommissionen opretter og ajourfører systemet efter en fælles fremgangsmåde med medlemsstaterne.
2. Med hensyn til den administrative/operationelle forvaltning skal systemet indeholde dokumentation af fælles interesse til overvågningsformål, navnlig: de nationale strategiplaner og ajourføringer heraf, de sammenfattende rapporter, programmerne og ændringer heraf, Kommissionens beslutninger, de årlige statusrapporter, herunder kodificering af foranstaltningerne i overensstemmelse med tabellen i punkt 7 i bilag II, og overvågnings- og evalueringsindikatorerne i bilag VIII.
3. Forvaltningsmyndigheden og Kommissionen indlæser de dokumenter, de er ansvarlige for, i systemet, i det rette format, og holder dem ajour.
4. Systemet skal være tilgængeligt for medlemsstaterne og Kommissionen, enten direkte eller via en grænseflade for automatisk synkronisering og indlæsning af data med nationale og regionale edb-forvaltningssystemer.
Medlemsstaterne sender på centralt plan Kommissionen anmodninger om adgangsrettigheder til systemet.
5. Dataudvekslinger skal signeres elektronisk i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF (20). Medlemsstaterne og Kommissionen anerkender den retlige gyldighed og anerkendelse som bevis under retssager af den elektroniske signatur, der anvendes i systemet.
6. I forbindelse med fremsendelse af dokumenter til Kommissionen, tages den dato i betragtning, hvor medlemsstaten oversender dokumenterne efter at have indlæst dem i systemet.
Et dokument anses for at være sendt til Kommissionen, når medlemsstaten ikke længere kan ændre og fjerne det i systemet.
7. Omkostningerne til udvikling og ajourføring af de fælles elementer i systemet finansieres over Fællesskabets budget i overensstemmelse med artikel 66, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Eventuelle omkostninger til en grænseflade mellem nationale og lokale systemer på den ene side og systemet på den anden side og eventuelle omkostninger til tilpasning af nationale og lokale systemer kan være støtteberettigede i medfør af samme forordnings artikel 66, stk. 2.
8. I tilfælde af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder, herunder navnlig ved funktionsfejl i systemet eller afbrydelser af forbindelsen, kan medlemsstaterne sende Kommissionen dokumenterne i papirform. Fremsendelse i papirform kan kun finde sted med forudgående og formelt samtykke fra Kommissionen.
Når den force majeure-situation eller ekstraordinære omstændighed, der forhindrer anvendelse af systemet, ophører, indlæser medlemsstaten de pågældende dokumenter i systemet. I så fald anses afsendelsesdatoen for at være datoen for fremsendelse af dokumenterne i papirform.
KAPITEL V
Afsluttende bestemmelser
Artikel 64
Forordning (EØF) nr. 817/2004 ophæves med virkning fra den 1. januar 2007.
Den finder fortsat anvendelse på foranstaltninger, der er godkendt inden den 1. januar 2007 i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999.
Artikel 11 i forordning (EF) nr. 817/2004 og punkt 9.3.V.A.1) og 9.3.V.B.1), 2) og 3) og andet led i punkt 9.3.V.B. i bilag II dertil anvendes fortsat til den 31. december 2009 i medfør af artikel 94, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 65
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse på EF-støtte i den programmeringsperiode, der starter den 1. januar 2007.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2006
A BIZOTTSÁG 1974/2006/EK RENDELETE
(2006. december 15.)
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikk (6) bekezdésére, 19. cikke (2) bekezdésének második mondatára, a 32. cikk (1) bekezdésének (b) pontjára, a 66. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdésére, a 70. cikk (1) bekezdésére és a 91. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1698/2005/EK rendelet egységes jogi keretet hozott létre az EMVA-ból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra a Közösség egészében. A jogi keretet részletes végrehajtási szabályokkal kell kiegészíteni.
(2)
A közös agrárpolitika egyéb eszközeiből finanszírozott intézkedésekkel való összhang vonatkozásában meg kell határozni a vidékfejlesztési támogatás alóli kivételekkel kapcsolatos részletes rendelkezéseket, különösen az 1698/2005/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésében említett kivételekre vonatkozókat. A vidékfejlesztési beruházási támogatásnak figyelembe kell vennie az ágazati korlátozásokat vagy megszorításokat, továbbá el kell kerülnie az érintett ágazatokban a többletkapacitások létrehozását.
(3)
Szabályokat kell előírni a nemzeti stratégiai tervek naprakész változataira a tartalom, az eljárások és az ütemezés vonatkozásában.
(4)
Annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság gyorsan és hatékonyan életbe léptethesse az új programozási keretet, meg kell határozni a vidékfejlesztési programok benyújtása és azoknak a Bizottság általi jóváhagyása közötti határidőket.
(5)
Részletes szabályokat kell megállapítani a vidékfejlesztési programok előterjesztésére és felülvizsgálatára. A vidékfejlesztési programok létrehozásának, a programok Bizottság általi vizsgálatának és jóváhagyásának megkönnyítése érdekében azok szerkezetére és tartalmára vonatkozóan különösen az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében meghatározott követelményeken alapuló közös szabályokat kell megállapítani. Ezeken túlmenően konkrét rendelkezéseket kell megállapítani az 1698/2005/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozás tekintetében.
(6)
Csak a programok jelentős változtatását igénylő módosításokat, a programon belüli, tengelyek közötti EMVA forrás átcsoportosításokat és az EMVA társfinanszírozás mértékének változásait kell bizottsági határozattal elfogadni. A többi módosításról a tagállamok döntenek, de be kell azokat jelenteniük a Bizottságnak Ki kell alakítani az eljárást az ilyen bejelentések egyeztetésére.
(7)
A hatékony és rendszeres monitoring biztosítása érdekében a tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk programozási dokumentumaik egységes szerkezetbe foglalt és naprakésszé tett elektronikus változatát.
(8)
Az 1698/2005/EK rendelet megállapítja a fiatal mezőgazdasági termelők támogatásának feltételeit. Meg kell határozni e feltételek teljesítésének időpontját, beleértve annak az időszaknak a hosszát is, amelyet a tagállamok bizonyos kedvezményezettek számára engedélyezhetnek, amely során a kedvezményezetteknek meg kell felelniük a szakképzettségi és szakmai alkalmassági feltételnek. Mivel a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás feltétele, hogy a fiatal mezőgazdasági termelő üzleti tervet nyújtson be, részletes szabályokat kell megállapítani mind az üzleti terv, mind annak rendelkezéseinek a fiatal mezőgazdasági termelők általi betartása tekintetében.
(9)
A korai nyugdíjba vonulási támogatásra vonatkozó feltételek vonatkozásában meg kell oldani azokat a konkrét problémákat, amelyek akkor merülnek fel, amikor egy gazdaságot több átadó vagy egy haszonbérlő ad át. Az átadó nem üzleti célú mezőgazdasági tevékenysége a közös agrárpolitika keretében nem támogatható.
(10)
Meg kell határozni a gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások nyújtására kiválasztott hatóságok és testületek esetében megkövetelt szakképzettséget és forrásokat.
(11)
Az üzemvezetési, helyettesítési és gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások létrehozására irányuló támogatás tekintetében meg kell állapítani a támogatás degresszivitásának módszertanát.
(12)
A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében végrehajtott beruházások tekintetében és abban az esetben, ha a fiatal mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük a hatályos előírásoknak, rögzíteni kell a vonatkozó előírásoknak való megfelelés időpontját.
(13)
Az erdők gazdasági értékének javítását célzó beruházások vonatkozásában erdőgazdálkodási terveket kell meghatározni és meg kell állapítani a jogosult beruházások típusait. E terveket a Lisszabonban 1998. június 2. és 4. között az európai erdők védelméről tartott harmadik miniszteri konferencia L2 (a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai kritériumok, mutatók és páneurópai operatív iránymutatás) állásfoglalásának 2. mellékletében létrehozott, a fenntartható erdőgazdálkodásról szóló páneurópai operatív iránymutatással (2) összhangban kell elkészíteni.
(14)
A mezőgazdasági és erdészeti termékek értékének növelésére az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében a mikrovállalkozásoknál végrehajtott beruházások esetében időpontot kell rögzíteni a vonatkozó előírásoknak való megfelelésre. Egyértelműen el kell egymástól választani az 1698/2005/EK rendelettel létrehozott támogatási arányokból részesülő, erdészettel kapcsolatos beruházásokat és az erdészeti/faipari ágazatban végrehajtott egyéb beruházásokat.
(15)
Az új termékek, eljárások és technológiák fejlesztése céljából a mezőgazdasági és az élelmiszer-ágazatban, valamint az erdészeti ágazatban folytatott együttműködés tekintetében meg kell határozni az indikatív jogosult költségeket.
(16)
Az előírások betartása tekintetében a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás szintjét a tagállamnak az előírás alkalmazásából eredő kötelezettség mértékére tekintettel előírásonként kell kialakítania, miközben azonban a beruházási költségek nem lehetnek jogosultak támogatásra.
(17)
Az élelmiszer-minőségi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás tekintetében meg kell határozni a közösségi támogatásokat és a nemzeti támogatási rendszerekre vonatkozó kritériumokat, az e támogatással érintett termékeket és a támogatás összegének kiszámítása során figyelembe vehető állandó költségek típusait.
(18)
Az 1698/2005/EK rendelet 33. cikkében meghatározott promóciós intézkedések, valamint a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2000. december 19-i 2826/2000/EK tanácsi rendelettel (3) létrehozott, tájékoztató és promóciós intézkedésekre vonatkozó rendszer közötti kiegészítő jelleg biztosítása érdekében meg kell állapítani a minőségi termékek promóciójára nyújtott támogatásra vonatkozó részletes követelményeket, különösen a kedvezményezettekre és a támogatható tevékenységekre vonatkozókat. Ezen túlmenően a kettős finanszírozás kockázatának elkerülése érdekében a 2826/2000/EK rendelet alapján támogatott tájékoztató és promóciós intézkedések nem jogosultak vidékfejlesztési támogatásra.
(19)
A félig önellátó gazdálkodásra nyújtott támogatás tekintetében részletesen meg kell határozni az üzleti tervek tartalmát és végrehajtásuk feltételeit.
(20)
A máltai termelői csoportoknak nyújtott támogatás tekintetében a máltai mezőgazdasági ágazat különös jellemzőit figyelembe vevő egyedi szabályokat kell megállapítani.
(21)
Az 1698/2005/EK rendelet 93. cikkével összhangban a kedvezőtlen adottságú területeknek nyújtott támogatás tekintetében az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelettel (4) létrehozott támogatási rendszer 2009. december 31-ig hatályban marad, a Tanácsnak a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárással összhangban elfogadott jogi aktusára is figyelemmel. Ennélfogva az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 817/2004/EK bizottsági rendelet (5) 11. cikkét egy ilyen jogi aktusnak a Tanács általi elfogadásáig továbbra is alkalmazni kell.
(22)
Rendelkezéseket kell megállapítani egyrészről a mezőgazdasági termelőknek az előírások betartására nyújtott támogatás, másrészről pedig a Natura 2000-kifizetések közötti átfedések elkerülése érdekében.
(23)
Az agrár-környezetvédelmi és állatjóléti támogatások tekintetében a különféle agrár-környezetvédelmi és állatjóléti kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban a kedvezményezettek által teljesítendő minimumkövetelményeknek a támogatás olyan kiegyensúlyozott alkalmazását kell biztosítaniuk, amelyek figyelembe veszik a célkitűzéseket, továbbá ezáltal hozzá kell járulniuk a fenntartható vidékfejlesztéshez. E tekintetben a vállalt kötelezettségekből származó többletköltségek, elmaradt jövedelem és valószínű ügyleti költségek kiszámítására vonatkozó módszer megállapításának nagy jelentősséggel kell bírnia. Amennyiben a kötelezettségvállalások inputanyagok használatának korlátozásán alapulnak, csak akkor szabad támogatást nyújtani, ha ezek a korlátozások úgy értékelhetők, hogy ésszerű biztosítékot nyújtanak a kötelezettségvállalás teljesítése tekintetében.
(24)
A mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére nyújtott támogatás tekintetében meg kell adni a jogosult műveletekre vonatkozó részleteket és a kedvezményezettek leírását. Rendelkezéseket kell megállapítani az agrár-környezetvédelemmel való átfedés elkerülése, valamint a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram alapján jogosult tevékenységeknek a támogatásból való kizárása érdekében.
(25)
Meg kell határozni a mezőgazdasági földterületek fenntartható használatára irányuló, nem termelő beruházásokat.
(26)
Az erdészeti intézkedésekkel kapcsolatos egységes megközelítés biztosítása érdekében adott esetben az erdők és Fásított területek közös fogalommeghatározását kell használni. E fogalommeghatározásnak összhangban kell lennie az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és az Eurostat által a globális erdészeti erőforrások 2005-ös naprakész felmérésében használt fogalommeghatározással. Részletesebben meg kell határozni az 1698/2005/EK rendelet 42. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásra nem jogosult erdőket és Fásított területeket.
(27)
Részletes feltételeket kell megállapítani a mezőgazdasági földterületek erdősítésére nyújtott támogatás vonatkozásában, különösen az erdősítendő terület, az alapítási költségek, a mezőgazdasági termelő és a gyors növésű fajok fogalommeghatározásával kapcsolatban.
(28)
Az agrár-erdészeti rendszerek első létrehozásával érintett mezőgazdasági földterületekre nyújtott támogatás tekintetében a tagállamoknak bizonyos paraméterek figyelembevételével kell meghatározniuk az erdőtelepítés maximális sűrűségét.
(29)
Az erdészeti potenciál helyreállítására és az erősen vagy közepesen tűzveszélyesként besorolt erdőkben a megelőző intézkedésekre nyújtott támogatás feltétele a tagállamok által létrehozott erdőtűzvédelmi tervekkel való összhang. Közös megközelítést kell biztosítani az erdőtűz-megelőzési intézkedések meghatározása esetében.
(30)
Az 1698/2005/EK rendelet 50. cikkének (5) és (6) bekezdésében kijelölt területek tekintetében meg kell határozni a kijelölésükre vonatkozó feltételeket. Ügyelni kell arra, hogy az erdősítés ne károsítsa a biológiai sokféleséget, vagy ne okozzon más környezeti kárt.
(31)
Az 1698/2005/EK rendelet 52. cikkének (a) (i) pontjában meghatározott nem mezőgazdasági tevékenységekre történő diverzifikálás intézkedés megfelelő felhasználása érdekében, meg kell adni az 1698/2005/EK rendelet 53. cikkében foglalt mezőgazdasági háztartás tagjának részletes meghatározását.
(32)
Az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában szereplő támogatásban részesülő köz- és magánszférabeli partnerségeknek meg kell felelniük bizonyos részletes feltételeknek.
(33)
A Leader-tengely tekintetében a helyi akciócsoportok kiválasztási eljárásainak átláthatónak és versenyképesnek kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő és színvonalas helyi szintű fejlesztési stratégiákat válasszanak ki támogatásra. A helyi feltételektől függően általános szabályként minimum- és maximumküszöböket kell meghatározni a helyi akciócsoportok által lefedett területek népessége számára.
(34)
A helyi fejlesztési stratégiák lehető legszélesebb körű végrehajtása érdekében a helyi akciócsoportok működtetési költségeire nyújtott támogatást korlátozni kell.
(35)
A helyi akciócsoportok által végrehajtott együttműködési projekteknek meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. Koordinált eljárást kell létrehozni a Bizottság és a tagállamok között a transznacionális együttműködési projektek kiválasztásának megkönnyítésére.
(36)
A technikai segítségnyújtás tekintetében elő kell írni a konvergencia-célkitűzés keretében támogatható régiókra és más régiókra kiterjedő vidékfejlesztési programokra vonatkozó társfinanszírozási rendelkezéseket, valamint a részletes választási lehetőségeket és a nemzeti vidéki hálózat létrehozásának határidejét.
(37)
Közös szabályokat kell megállapítani több intézkedés vonatkozásában, különösen a következők tekintetében: az integrált műveletek végrehajtása, beruházási intézkedések, mezőgazdasági üzem átadása egy olyan időszak során, amelyre vonatkozóan a segítségnyújtás feltételeként kötelezettségvállalást tettek, a gazdaság területének növelése és a vis maior vagy a kivételes körülmények különféle kategóriáinak meghatározása.
(38)
A tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük, és megfelelő rendelkezéseket kell életbe léptetniük valamennyi vidékfejlesztési intézkedés igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének biztosítása érdekében. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ellenőrzési rendelkezéseik ésszerű biztosítékot nyújtsanak a támogathatósági kritériumok és más kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozóan. Különösen bizonyos intézkedésekkel kapcsolatos kifizetésekre vonatkozó számítások esetében a tagállamoknak megfelelő szakértők bevonásával kell a számítások megfelelőségét és pontosságát igazolniuk.
(39)
Adott esetben részletes szabályokat kell megállapítani a kölcsönökre nyújtott kamattámogatásokra és a pénzügyi tervezés bizonyos formáira vonatkozóan. A hatékony és egységes irányítás biztosítása érdekében meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett az irányító hatóságok normatív költségeket alkalmazhatnak és a természetbeni hozzájárulásokat jogosult kiadásoknak tekinthetik. Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházási műveletek célzottabbak legyenek, hozzáférhetővé kell tenni egy olyan közös szabályrendszert, amely meghatározza a támogatható kiadásokat. Közös szabályok szükségesek azon esetekben, amikor a Tagállam illetékes hatósága előleg folyósításáról dönt beruházási támogatások esetén.
(40)
Az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak való megfelelés biztosítása érdekében különös rendelkezéseket kell megállapítani az EMVA által társfinanszírozott bizonyos intézkedésekre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra.
(41)
Az EMVA-ból nyújtott támogatásból részesülő vidékfejlesztési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatás és nyilvánosság biztosítása érdekében a vidékfejlesztési programoknak részletes kommunikációs tervet kell tartalmazniuk. A lehető legkoherensebb megközelítés biztosítása érdekében meg kell határozni az irányító hatóságok és a kedvezményezettek e tekintetben fennálló kötelezettségeit.
(42)
Az EMVA támogatás felhasználásával kapcsolatos átláthatóság fokozása érdekében a kedvezményezettek jegyzékét, az üzemek nevét és az üzem részére közforrásokból juttatott hozzájárulás összegét a tagállamoknak elektronikus úton vagy másként évente közzé kell tenniük. Ezen információnak a nyilvánosság részére történő hozzáférhetővé tétele a Közösség tevékenységének a vidékfejlesztés területén történő átláthatóságát, a közpénzekkel történő hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és különösen a felhasznált közpénzek ellenőrzését, végül a vidékfejlesztési intézkedések kedvezményezettjei közötti verseny torzításának megakadályozását célozza. Tekintettel a követendő célkitűzések kiemelkedő súlyára, az arányosság alapelvének és a személyes adatok védelmének követelményének megfelelően indokolt a releváns információ általános közzététele, amennyiben nem lépi túl azt a határt, amely egy demokratikus társadalomban és a szabálytalanságok megelőzéséhez szükséges.
(43)
A monitoring tekintetében meg kell határozni az 1698/2005/EK rendelet 82. cikkében előírt éves időközi jelentésre, valamint a szóban forgó rendelet 80. cikkében említett közös monitoring- és értékelési keretszabályozás részét képező közös mutatókra vonatkozó részleteket.
(44)
A Bizottság és a tagállamok közötti biztonságos elektronikus adatcsere biztosítása érdekében információs rendszert kell létrehozni. Meg kell határozni e rendszer tartalmát és működését, valamint a rendszerhez való hozzáférési jogokat.
(45)
Az új végrehajtási szabályoknak az 1257/1999/EK rendelet alkalmazására megállapított végrehajtási szabályok helyébe kell lépniük. Ezért a 817/2004/EK rendeletet 2007. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni.
(46)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Hatály
1. cikk
Ez a rendelet a vidékfejlesztési támogatás elvei és általános szabályai, a vidékfejlesztési intézkedések különös és közös rendelkezései, valamint az ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések kivételével a jogosultsági és adminisztratív rendelkezések tekintetében megállapítja az 1698/2005/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.
II. FEJEZET
Általános szabályok
1. szakasz
Kiegészítő jelleg, összhang és megfelelés
2. cikk
(1) Biztosítani kell egyrészről
a)
a vidékfejlesztési támogatási intézkedések és az egyéb közösségi támogatási eszközök értelmében végrehajtott intézkedések, és különösen a közös agrárpolitika közvetlen és egyéb támogatási rendszerei alapján végrehajtott intézkedések és az állat- és növény-egészségügyi intézkedések, másrészről pedig
b)
a különböző vidékfejlesztési támogatási intézkedések közötti összhangot.
(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet szerinti támogatás az e rendelet 5. cikkének (6) bekezdése alapján kivételesen nyújtható az e rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek hatálya alá tartozó intézkedésekre, a tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezett egy adott műveletre csak egy rendszer alapján részesülhessen támogatásban.
E célból a tagállamok az ilyen kivételeket tartalmazó intézkedéseknek a vidékfejlesztési programjaikba történő felvételekor e programokban meghatározzák azokat a kritériumokat és közigazgatási szabályokat, amelyeket az érintett támogatási rendszerek vonatkozásában alkalmazni fognak.
(3) Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból finanszírozott közös piaci szervezet - beleértve a közvetlen támogatási rendszereket is - az egyéni mezőgazdasági termelők, a gazdaságok vagy a feldolgozó üzemek szintjén termelési megszorításokat vagy a közösségi támogatásra vonatkozó korlátozásokat ír elő, az 1698/2005/EK rendelet alapján nem támogatható egyetlen olyan beruházás sem, amely a termelést e megszorítások vagy korlátozások fölé emelné.
2. szakasz
Stratégia és programozás
3. cikk
(1) A nemzeti stratégiai tervek a programozási időszakban naprakésszé tehetők. Az ilyen frissítések esetében valamelyik vagy mindkét alábbi elemet figyelembe veszik:
a)
a frissítés az 1698/2005/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több elemet és/vagy a közösségi stratégiai iránymutatások egy vagy több elemét érinti;
b)
a frissítés egy vagy több vidékfejlesztési programnak az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett változtatásait tartalmazza.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni a nemzeti stratégiai tervek frissítéseire.
(3) A vidékfejlesztési programok kiigazításaihoz elegendő idő biztosítása érdekében a nemzeti stratégiai terv utolsó frissítését legkésőbb 2013. június 30-ig kell továbbítani a Bizottságnak.
(4) A nemzeti stratégiai terveket a vidékfejlesztési programok jóváhagyása után - különösen a célkitűzések és célok e programok előzetes értékeléséből következő számszerűsítésének tükrében - kell megerősíteni, vagy naprakésszé tenni.
4. cikk
(1) A Bizottságnak a tagállamok által benyújtott vidékfejlesztési programokat a programoknak Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell jóváhagynia. Amennyiben a vidékfejlesztési programok e rendelet hatálybalépése előtt kerülnek benyújtásra, a hat hónapos időtartam az e rendelet hatálybalépésének napjával kezdődik.
Az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában az első albekezdésben említett hat hónapos időszak attól az időponttól kezdődik, amikor a felülvizsgált javasolt program megfelel az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (3) bekezdése első albekezdésének.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében előírt időszakok meghatározására vonatkozó időpontokat adott esetben a 63. cikk (6) és (8) bekezdésével összhangban kell rögzíteni.
5. cikk
(1) A vidékfejlesztési programoknak az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében említett tartalmát e rendelet II. mellékletével összhangban kell megállapítani.
Az 1698/2005/EK rendelet 85. cikkében említett előzetes értékelést mindegyik vidékfejlesztési programhoz csatolni kell.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 15. cikke (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozások tartalmazzák a több intézkedés esetében közös információkat. Ezen intézkedések tekintetében a regionális vidékfejlesztési programok csak kiegészítő információkat tartalmazhatnak, feltéve, hogy a nemzeti keretszabályozásokban és a regionális programokban is megtalálható információk megfelelnek az e rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek.
(3) A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsájtaniuk az egyes változtatásokat követően naprakésszé tett vidékfejlesztési programjaik és - adott esetben - nemzeti keretszabályozásuk elektronikus változatát, beleértve az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkének d), e) és f) pontjával összhangban megkövetelt információknak megfelelő, az e rendelet II. mellékletében meghatározott standard táblázatokat is. A tagállamok adott esetben elektronikus úton, e rendelet 63. cikkével összhangban továbbítják a Bizottságnak a programváltozásokra és a nemzeti keretszabályozás változásaira vonatkozó kérelmeket.
3. szakasz
A vidékfejlesztési programok változtatásai
6. cikk
(1) A vidékfejlesztési programok változtatásai a következő kategóriákba tartoznak:
a)
az 1698/2005/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett felülvizsgálat;
b)
a pénzügyi forrásoknak az 1698/2005/EK rendelet 77. cikkének (3) bekezdésében említett felhasználására irányuló koordinációs eljárásokból eredő felülvizsgálatok;
c)
az e bekezdés a) és b) pontjának hatálya alá nem tartozó egyéb változtatások.
(2) A programoknak az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett változtatásai csak a végrehajtásuk második évétől javasolhatók.
(3) A vidékfejlesztési programok változtatására vonatkozó javaslatokat megfelelően indokolni kell, különösen a következő információk megadásával:
a)
a változtatás indokai és végrehajtási problémák;
b)
a változtatás várt hatásai;
c)
a változtatás és a nemzeti stratégiai terv közötti kapcsolat.
7. cikk
(1) A programoknak az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett felülvizsgálatai esetében az 1698/2005/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének bevezető részével összhangban a Bizottságnak határozatot kell hoznia a tagállam által benyújtott kérelemről, amennyiben:
a)
a felülvizsgálat meghaladja az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett, tengelyek közötti rugalmassági küszöbértéket;
b)
a felülvizsgálat módosítja az 1698/2005/EK rendelet 70. cikkében említett, a jóváhagyott vidékfejlesztési programban előírt közösségi társfinanszírozási mértékeket;
c)
a felülvizsgálat megváltoztatja a közösségi hozzájárulás teljes összegét a programozási időszak egészére és/vagy annak éves bontását anélkül, hogy az elmúlt évek közösségi hozzájárulásának összegét megváltoztatná;
d)
a felülvizsgálat az 1698/2005/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésében említett kivételekkel kapcsolatban vezet be változtatásokat.
A határozatot a tagállam kérelmének Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell meghozni. A határozatot a tagállam kérelmének Bizottság általi kézhezvétele időpontjától számított hat hónapon belül kell meghozni.
(2) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetek kivételével a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett program-felülvizsgálatok naptári évenként és programonként legfeljebb egyszer nyújthatók be.
A tagállamoknak az (1) bekezdés c) pontjában említett program-felülvizsgálatokra irányuló kérelmeket minden évben legkésőbb szeptember 30-ig kell továbbítaniuk a Bizottságnak.
Az (1) bekezdésben említett program-felülvizsgálatokra irányuló utolsó kérelmeiket a tagállamok legkésőbb 2013. június 30-ig kell továbbítaniuk a Bizottságnak.
8. cikk
(1) A regionális programozást alkalmazó tagállamok javasolhatnak a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett olyan program-felülvizsgálatokat, amelyek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó hozzájárulás regionális programok közötti, meghatározott évekre történő átvitelére irányulnak, amennyiben:
a)
az EMVA-hozzájárulás teljes összege programonként a teljes programozási időszak tekintetében nem módosul;
b)
az érintett tagállamnak nyújtott EMVA-juttatás teljes összege nem módosul;
c)
a felülvizsgálat évét megelőző évekre vonatkozó program éves bontásai nem módosulnak;
d)
az érintett tagállamnak nyújtott éves EMVA-juttatást betartják;
e)
adott esetben a nemzeti stratégiai tervben az 1698/2005/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban említett, a konvergencia-célkitűzés elérésére szolgáló költségvetést nem csökkentik.
(2) Az érintett programokra vonatkozó pénzügyi táblázatokat úgy kell kiigazítani, hogy azok tükrözzék az (1) bekezdésben említett átviteleket.
A felülvizsgált pénzügyi táblázatokat legkésőbb az átvitel naptári éve szeptemberének 30. napjáig kell a Bizottságnak továbbítani. 2012 az utolsó olyan év, amikor ilyen felülvizsgálatok továbbíthatók.
A Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételét követő három hónapon belül kell határozatot hoznia az új pénzügyi táblázatok jóváhagyásáról. Az 1698/2005/EK rendelet 90. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás nem alkalmazandó.
(3) A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett program-felülvizsgálatokra vonatkozó kérelmek naptári évenként legfeljebb egyszer nyújthatók be.
9. cikk
(1) A tagállamok által a programokban végrehajtott, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett változtatások tartalmazhatják egy adott tengelyen belüli intézkedések pénzügyi bontásának változásait, valamint új intézkedések bevezetésével kapcsolatos nem pénzügyi változásokat, meglévő intézkedések visszavonását vagy a programban már meglévő intézkedésekre vonatkozó információkat és azok leírását.
(2) A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett változtatásokat úgy is végrehajthatják, hogy egy naptári éven belül a teljes programozási időszakra a programra nyújtott összes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 1 %-át egyik tengelyből a másikba áthelyezik.
(3) A programoknak az (1) és (2) bekezdésben említett változtatásai legkésőbb 2015. december 31-ig hajthatók végre azzal a feltétellel, hogy a tagállamok az ilyen változtatásokat legkésőbb 2015. augusztus 31-ig bejelentik.
(4) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetek kivételével az (1) és (2) bekezdésben említett változásokat az egyes programok esetében naptári évenként legfeljebb háromszor lehet bejelenteni, feltéve, hogy a (2) bekezdésben említett 1 %-os plafont betartják abban a naptári évben, amikor a három bejelentés megtörténik.
(5) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett változások összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 17. cikkében megállapított százalékos arányokkal.
(6) Az (1) és (2) bekezdésben említett változásokat a Bizottságnak kell bejelenteni. A Bizottság a következők tekintetében értékeli ezeket:
a)
az 1698/2005/EK rendeletnek való megfelelés;
b)
a vonatkozó nemzeti stratégiai tervvel való összhang;
c)
az e rendeletnek való megfelelés.
A Bizottság a tagállamot a programváltoztatási kérelem kézhezvételétől számított négy hónapon belül tájékoztatja az értékelés eredményéről. Amennyiben a változások nem felelnek meg az első albekezdésben említett egy vagy több értékelési paraméternek, a négy hónapos időszakot fel kell függeszteni addig, amíg a Bizottság megkapja a megfelelő programmódosításokat.
Ha a Bizottság nem tájékoztatja a tagállamot a második albekezdésben említett négy hónapos időszakon belül, a változások elfogadottnak tekintendők és a négy hónapos időszak lejártát követően hatályba lépnek.
10. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában a program-felülvizsgálati kérelmüknek vagy az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett változtatások Bizottság általi kézhezvételének időpontja, továbbá az e rendelet 7. és 8. cikke szerinti bizottsági határozatnak vagy a változások e rendelet 9. cikke szerinti megfelelőségi vizsgálata befejezésének időpontja között a tagállamok viselik a kiadásokkal járó felelősséget.
(2) A természeti katasztrófák miatti szükséghelyzeti intézkedésekkel kapcsolatos esetekben a programoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett változásaival kapcsolatos kiadások az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett időpontnál korábbi időponttól kezdve is támogathatók.
11. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti keretszabályozás változásai e rendelet 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartoznak. E rendelet 9. cikkének (3) és (6) bekezdését e változásokra értelemszerűen kell alkalmazni.
12. cikk
A közösségi jogszabályok módosítása esetén a vidékfejlesztési programokat a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően szükség esetén e módosításokkal összhangban kell megváltoztatni. E változások nem számítanak bele a 7. cikk (2) bekezdésében, 8. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (4) bekezdésében említett változások éves számába. A 6. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható ezekre a módosításokra.
III. FEJEZET
Vidékfejlesztési intézkedések
1. szakasz
Vidékfejlesztési intézkedések tengelyenként
1. alszakasz
1. tengely
13. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében előírt, a fiatal mezőgazdasági termelők elindítására nyújtott támogatás vonatkozó feltételrendszerének a támogatási kérelem benyújtásakor teljesülnie kell.
A támogatásnyújtásról szóló egyedi határozat meghozatalának időpontjától számított, 36 hónapot meg nem haladó időszak azonban megengedett az 1698/2005/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal kapcsolatos feltételek teljesülése érdekében, amennyiben a fiatal mezőgazdasági termelőnek alkalmazkodási időszakra van szüksége, amelynek során létrehozza a mezőgazdasági üzemet vagy átalakítja annak szerkezetét, feltéve, hogy a szóban forgó bekezdés c) pontjában említett üzleti terv előírja ennek szükségességét.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett üzleti terv legalább a következőket ismerteti:
a)
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete és az új üzem tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos különös mérföldkövek és célok;
b)
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges beruházásokra, képzésre, tanácsadásra vagy bármely más intézkedésre vonatkozó részletek.
(3) Az üzleti tervnek való megfelelést a hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb a támogatás nyújtásáról szóló egyedi határozat időpontjától számított öt éven belül értékeli. A tagállamok az üzleti terv végrehajtása körülményeinek figyelembevételével határozzák meg a már megkapott támogatás visszatérítésére vonatkozó feltételeket, ha a fiatal mezőgazdasági termelő az értékelés időpontjában nem felel meg az üzleti tervben leírtaknak.
(4) A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének elindítására irányuló támogatás nyújtásáról szóló egyedi határozatot legkésőbb a tagállamok hatályos rendelkezései értelmében meghatározott tevékenységkezdést követő 18 hónapon belül hozzák meg. Az 1698/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott egyszeri támogatás formájában nyújtott támogatás esetében és e cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok a kifizetést legfeljebb öt részletre oszthatják.
(5) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben az üzleti terv az 1698/2005/EK rendeletben előírt egyéb vidékfejlesztési intézkedések alkalmazására hivatkozik, a fiatal mezőgazdasági termelő kérelmének a hatáskörrel rendelkező hatóság általi jóváhagyása ezen egyéb intézkedésekhez is hozzáférést biztosít. Ebben az esetben a kérelmező által benyújtandó információknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy alá tudják támasztani az ezen egyéb intézkedések szerinti támogatás iránti kérelem indokoltságát.
(6) Külön feltételek alkalmazhatók olyan esetben, ha a fiatal mezőgazdasági termelő nem az egyetlen vezetője a mezőgazdasági üzemnek. E feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a mezőgazdasági üzem egyetlen vezetőjeként tevékenységét megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel.
14. cikk
(1) Amennyiben egy mezőgazdasági üzemet több átadó ruház át, az 1698/2005/EK rendelet 23. cikke szerinti, a korai nyugdíjba vonulásra nyújtott támogatás összértéke az egyetlen átadó részére nyújtott összegre korlátozódik.
(2) A közös agrárpolitika keretében nem támogatható az átadó által folytatott nem üzleti célú mezőgazdasági tevékenység.
(3) A haszonbérlő a bérelt földterületet átadhatja a tulajdonosnak, feltéve, hogy a bérletet megszüntetik és teljesülnek az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében az átvevőre vonatkozóan megállapított követelmények.
(4) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az átadott földterületet olyan testület vegye át, amely vállalja, hogy azt egy későbbi időpontban visszaadja az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő átvevőknek.
15. cikk
(1) A mezőgazdasági termelőknek nyújtott tanácsadási szolgáltatások, amelyekre az 1698/2005/EK rendelet 24. cikke értelmében támogatás nyújtható, összhangban kell lennie az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (6) II. címének 3. fejezetével, továbbá annak végrehajtási rendelkezéseivel.
(2) A mezőgazdasági termelők részére tanácsadási szolgáltatások nyújtására kiválasztott hatóságok és testületek megfelelően képzett és tanácsadási tapasztalattal rendelkező munkaerővel rendelkeznek, továbbá a szükséges adminisztrációs és műszaki felszereltség biztosított annak érdekében is, hogy azok az 1698/2005/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában említett követelmények, feltételek és előírások ismeretátadásában is megbízhatóan eredményesek legyenek.
16. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 25. cikkében említett üzemvezetési, helyettesítési és gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások létrehozására vonatkozó degresszív támogatási arányt kell megállapítani a vidékfejlesztési programokban a támogatás első évétől kezdve a támogatás egyenlő mértékekben történő csökkentésével, oly módon, hogy a támogatás legkésőbb a szolgáltatások létrehozásától számított hatodik évben teljesen megszűnjön.
17. cikk
(1) A mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló beruházásokra nyújtott támogatás esetében az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírt, újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében, a szóban forgó albekezdésben előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
(2) Amennyiben a beruházásokat az 1698/2005/EK rendelet 22. cikkében említettek szerint támogatásban részesülő fiatal mezőgazdasági termelők hajtják végre, a hatályos közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében a rendelet 26. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
18. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az erdőterület méretének és felhasználásának megfelelő erdőgazdálkodási tervek a vonatkozó nemzeti jogszabályokon, valamint a meglévő földhasználati terveken alapulnak és megfelelő módon vonatkoznak az erdei erőforrásokra.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkében említett, az erdők gazdasági értékének javítására irányuló műveletek az erdőgazdasági szintű beruházásokra vonatkoznak, és betakarítási felszerelésre irányuló beruházásokat is magukban foglalhatnak.
A támogatás nem terjed ki a véghasználatot követő felújítással kapcsolatos tevékenységekre.
(3) Az e rendelet 30. cikkének (4) bekezdésében említett erdők nem tartoznak az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke (1) bekezdése első mondatának hatálya alá.
19. cikk
(1) A mezőgazdasági és erdészeti termékek értékének növelését célzó beruházásokra nyújtott támogatások esetében az 1698/2005/EK rendelet 28. cikke (1) bekezdésének c) pontjának második albekezdésében előírt, újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés érdekében, a szóban forgó albekezdésben előírt türelmi idő végéig meg kell felelni a vonatkozó előírásoknak.
(2) Az erdészeti termékek értékének növelését célzó beruházásokra nyújtott támogatások esetében a fa nyersanyagként történő felhasználásával kapcsolatos beruházások az ipari feldolgozást megelőző műveletekre korlátozódnak.
20. cikk
A mezőgazdasági és élelmiszeripari, valamint az erdészeti ágazatban az 1698/2005/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett, az új termékek, eljárások és technológiák fejlesztése céljából folytatott együttműködés költségei vonatkoznak az újonnan kifejlesztett termékek, eljárások és technológiák kereskedelmi célokra történő felhasználását megelőző olyan előkészítő műveletekre, mint például a tervezés, a termék-, eljárás- vagy technológiafejlesztés és vizsgálatok, továbbá az együttműködéssel kapcsolatos tárgyi és/vagy nem tárgyi beruházások.
21. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 31. cikkében említett, a közösségi jogszabályokon alapuló előírások betartására nyújtott támogatás szintjét az előírás alkalmazásából eredő kötelezettségek szintjére tekintettel a tagállamok előírásonként szabályozhatják. A kifizetések folyósítását a szóban forgó cikk (2) bekezdésében említett legfeljebb öt év során fokozatosan kell megszüntetni.
(2) A beruházásokkal kapcsolatos költségek nem vehetők figyelembe az 1698/2005/EK rendelet 31. cikkében említett, a közösségi jogszabályokon alapuló előírások betartására nyújtott éves támogatás szintjének meghatározásakor.
22. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett közösségi minőségbiztosítási rendszerek a következő rendeletekkel és rendelkezésekkel létrehozott rendszerek:
a)
a 2092/91/EGK tanácsi rendelettel (7)
b)
az 509/2006/EK tanácsi rendelettel (8)
c)
az 510/2006/EK tanácsi rendelettel (9)
d)
az 1493/1999/EK tanácsi rendelet (10) VI. címével.
(2) A támogatásra való jogosultsághoz az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a tagállamok által elismert élelmiszer-minőségi rendszereknek a következő kritériumoknak kell eleget tenniük:
a)
az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellemzői a gazdálkodási módszerekre vonatkozó olyan részletes kötelezettségekből származnak, amelyek garantálják a következőket:
-
különös tulajdonságok, beleértve a termelési eljárást, vagy
-
a végtermék sokkal jobb minőségű, mint a köz-, állat- vagy növény-egészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőség;
b)
a rendszerek kötelező termékleírásokat tartalmaznak, és az e leírásoknak való megfelelést független felügyeleti szerv tanúsítja;
c)
a rendszerek valamennyi termelő számára elérhetőek;
d)
a rendszerek átláthatóak és biztosítják a termékek teljes nyomon követhetőségét;
e)
a rendszerek igazodnak a jelenlegi és az előre látható piaci lehetőségekhez.
(3) Az élelmiszer-minőségi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők számára csak akkor nyújtható támogatás, ha a minőségi terméket vagy élelmiszert az (1) bekezdésben felsorolt rendeletek és rendelkezések alapján vagy a tagállam által elismert, a (2) bekezdésben említett élelmiszer-minőségi rendszerben hivatalosan elismerték.
Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett élelmiszer-minőségi rendszerek tekintetében csak közösségi nyilvántartásba vett termékek vonatkozásában nyújtható támogatás.
(4) Amennyiben bármely vidékfejlesztési programban egy meghatározott termék tekintetében a 2092/91/EGK rendelet szerinti élelmiszer-minőségi rendszerben való részvételre irányuló támogatás szerepel, a minőségi rendszerben való részvételből származó állandó költségek nem vehetők figyelembe ugyanezen termék biogazdálkodással való előállítására irányuló támogatását célzó agrár-környezetvédelmi intézkedés keretében nyújtott támogatás összegének kiszámításakor.
(5) Az 1698/2005/EK rendelet 32. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában az „állandó költségek” a támogatott élelmiszer-minőségi rendszerbe való belépéssel és az abban való részvételre vonatkozó éves hozzájárulással kapcsolatban felmerült költségek, szükség esetén beleértve a rendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is.
23. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontja iii. alpontjának alkalmazásában a „termelői csoport” jogi formától függetlenül bármely olyan szervezet, amely egy adott mezőgazdasági termék vagy élelmiszer vonatkozásában a szóban forgó rendelet 32. cikkében említett élelmiszer-minőségi rendszerben aktívan részt vevő piaci szereplőket tömöríti. Az egy vagy több ágazatot képviselő szakmai és/vagy szakmaközi szervezetek nem minősülnek „termelői csoportnak”.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 33. cikke értelmében a támogatható tájékoztatási és promóciós tevékenységek olyan tevékenységek, amelyek célja, hogy a fogyasztókat a rendelet 32. cikke szerinti vidékfejlesztési programban szereplő élelmiszer-minőségi rendszerek alá tartozó mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek vásárlására ösztönözzék.
Az ilyen tevékenységeknek fel kell hívniuk a figyelmet az érintett termékek különleges tulajdonságaira vagy előnyeire, nevezetesen az érintett élelmiszer-minőségi rendszerrel összefüggő minőség, meghatározott termelési módszerek, szigorú állatjóléti előírások és környezetvédelmi szempontokat figyelembe vevő magatartás tekintetében, továbbá kiterjedhetnek az e termékekre vonatkozó tudományos és technológiai ismeretek terjesztésére. A szóban forgó tevékenységeknek ki kell terjedniük különösen vásárok és kiállítások szervezésére és/vagy az azokon való részvételre, más hasonló PR-tevékenységekre, valamint a különböző kommunikációs csatornákon keresztül vagy az eladási pontokon történő hirdetésre.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontjának iii. alpontja értelmében csak a belső piaci tájékoztatási, promóciós és hirdetési tevékenységek támogathatók.
A szóban forgó tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat egy termék megvásárlására annak különleges eredete miatt, kivéve az 510/2006/EK rendelet és az 1493/1999/EK rendelet által bevezetett minőségbiztosítási rendszerek hatálya alá tartozó termékeket. A termék eredete mindazonáltal feltüntethető, feltéve, hogy az eredetre vonatkozó bejegyzés a fő üzenethez képest másodlagos.
A kereskedelmi márkák promóciójával kapcsolatos tevékenységek nem jogosultak támogatásra.
(4) Amennyiben a (2) bekezdésben említett tevékenységek olyan terméket érintenek, amely a 22. cikk (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában előírt valamely élelmiszer-minőségi rendszer hatálya alá tartozik, az e rendszerek szerint előírt közösségi logót fel kell tüntetni a tájékoztatási, promóciós és/vagy hirdetési anyagokon.
(5) A 2826/2000/EK rendelet alapján támogatott tájékoztatási és promóciós tevékenységek az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke c) pontjának iii. alpontja értelmében nem támogathatók.
(6) A tagállamok biztosítják, hogy a támogatott tevékenységgel összefüggésben összeállított minden tájékoztatási, promóciós és hirdetési anyag tervezete megfeleljen a közösségi jogszabályoknak. E célból a kedvezményezetteknek minden ilyen előzetes anyagot továbbítaniuk kell a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
24. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 34. cikkében említett üzleti terv:
a)
bizonyítékot nyújt arra nézve, hogy a mezőgazdasági üzem gazdaságilag életképessé válhat, figyelembe véve adott esetben a mezőgazdasági háztartás egyéb bevételi forrásainak kiegészítő jellegét;
b)
tartalmazza a szükséges beruházásokra vonatkozó adatokat;
c)
leírja a konkrét mérföldköveket és célokat.
(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet 34. cikkében említett üzleti terv egyéb vidékfejlesztési intézkedések alkalmazására hivatkozik, annak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az egyéb intézkedések szerinti támogatásra irányuló kérelmet alá tudják támasztani.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok - az üzleti terv végrehajtásának körülményeire tekintettel - nem folyósíthatnak további kifizetéseket, ha a félig önellátó mezőgazdasági termelő az értékelés időpontjában nem felel meg az üzleti tervben meghatározottaknak.
25. cikk
(1) Málta vonatkozásában - az 1698/2005/EK rendelet mellékletével összhangban - az olyan termelési ágazatokra vonatkozó minimális támogatási összeg megállapítása érdekében, amelyek össztermelése rendkívül alacsony, csak az érintett ágazat termelőinek egy minimális százalékából álló és az azon ágazat termelésének minimális százalékát képviselő termelői csoportok jogosultak e minimális támogatásra.
A termelők és a termelés minimális százalékait, valamint az érintett ágazatokat a máltai vidékfejlesztési programban határozzák meg.
(2) A máltai termelői csoportoknak nyújtott - egy kisebb termelői csoport létrehozásához szükséges költségek függvényében kiszámított - támogatás minimális összegét a III. melléklet határozza meg.
2. alszakasz
2. tengely
26. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke (1)-(4), valamint 40. bekezdése szerinti támogatás kedvezményezettjei a 79/409/EGK (11) és a 92/43/EGK (12) tanácsi irányelv végrehajtása tekintetében nem jogosultak a rendelet 31. cikke szerinti támogatásra.
27. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 39(1)-(4). és 40. cikkének alkalmazásában adott esetben megfelelően kell alkalmazni e cikk (2)-(13) bekezdését.
(2) Az állattenyésztés külterjesítésére, illetve az attól eltérő állattartásra vonatkozó kötelezettségvállalásnak legalább a következő feltételeknek kell eleget tennie:
a)
a legelőgazdálkodást tovább folytatják;
b)
a számosállat-egységenkénti teljes legelőterületet fenntartják, elkerülve ezáltal mind a túllegeltetést, mind a kihasználatlanságot;
c)
az állománysűrűség kiszámítása a mezőgazdasági üzem területén tartott összes legelő állat figyelembevételével, illetve a tápanyag-kimosódás korlátozására tett kötelezettségvállalás esetén a mezőgazdasági üzem területén tartott összes, a kérdéses kötelezettségvállalás által érintett állat figyelembevételével történik.
(3) A trágyák, növényvédő szerek vagy egyéb eszközök használatának korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalások csak akkor fogadhatók el, ha ezeket a korlátozásokat oly módon lehet értékelni, hogy az ésszerű biztosítékot nyújtson a vállalt kötelezettségek teljesítésére vonatkozóan.
(4) A támogatás a következő kötelezettségvállalásokra vonatkozhat:
a)
olyan, az adott térségben honos helyi fajtákból származó, veszélyeztetett állatok tenyésztése;
b)
olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai források megőrzése, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget.
A támogatható mezőgazdasági haszonállatfajokat, valamint a helyi fajták tenyésztésből történő kivonására vonatkozó küszöbértékek meghatározására szolgáló ismérveket a IV. melléklet tartalmazza.
(5) Az I. mellékletben felsorolt közös piacszervezési vagy közvetlen támogatási rendszerek alapján végrehajtott környezetvédelmi intézkedések, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések vagy az agrár-környezetvédelmi és állatjóléti támogatástól eltérő vidékfejlesztési intézkedések nem zárhatják ki az ugyanazon termékekre nyújtott agrár-környezetvédelmi és/vagy állatjóléti támogatást, feltéve, hogy az ilyen támogatás kiegészíti az érintett intézkedéseket és összhangban van azokkal.
A különböző agrár-környezetvédelmi és/vagy állatjóléti kötelezettségvállalások egymással kombinálhatók, feltéve, hogy kiegészítik egymást és összeegyeztethetőek egymással.
Az első és második albekezdésben említett intézkedések vagy kötelezettségvállalások kombinációja esetében a támogatás szintjénél figyelembe kell venni az elmaradt jövedelmet és a kombinációból származó többletköltségeket.
(6) Az 1782/2003/EK rendelet 54., illetőleg 107. cikke értelmében pihentetett területre vonatkozó agrár-környezetvédelmi intézkedések csak akkor jogosultak a támogatásra, ha az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások túlmutatnak az 1782/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított alapvető követelményeken.
A hegyvidéki területek, az egyéb hátrányos helyzetű területek, a Natura 2000 mezőgazdasági hasznosítású területek és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területekre nyújtott támogatás esetében az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások adott esetben figyelembe veszik az érintett területeken nyújtott támogatásra vonatkozóan megállapított feltételeket.
(7) Az 1698/2005/EK rendelet 40. cikkében említett bármely állatjóléti kötelezettségvállalás legalább az alábbi területek egyikén korszerűsített előírásokat tartalmaz:
a)
természetes szükségleteiknek jobban megfelelő ivóvíz és takarmány;
b)
állatelhelyezési feltételek, mint például férőhelyszükséglet, alom, természetes fény;
c)
kijárás a szabadba;
d)
a szisztematikus megcsonkítás, elkülönítés vagy állandó lekötés hiánya,
e)
a főként a gazdálkodási gyakorlat és/vagy az állattartási feltételek által meghatározott állatbetegségek megelőzése.
(8) Az adott kötelezettségvállalásokból eredő elmaradt jövedelem és többletköltségek kiszámításánál a referenciaszintet az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében és 40. cikkének (2) bekezdésében említett vonatkozó előírások és követelmények jelentik.
(9) Amennyiben a kötelezettségvállalásokat általában az 1698/2005/EK rendelet mellékletében használt egységtől eltérő egységben fejezik ki, a tagállamok a kifizetések kiszámításánál alkalmazhatják ezeket az egyéb egységeket. Ilyen esetekben a tagállamok biztosítják, hogy betartják a szóban forgó mellékletben meghatározott, közösségi támogatással támogatható évenkénti maximális összegeket. E célból a tagállam:
a)
megállapíthat egy határt a mezőgazdasági üzem agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által érintett hektáronkénti egységeinek számára vonatkozóan, vagy
b)
minden résztvevő mezőgazdasági üzemre vonatkozóan meghatározhatja a teljes maximális összeget, és biztosítja, hogy a kifizetések minden mezőgazdasági üzem esetében megfeleljenek ennek a felső határnak.
(10) A tagállamok objektív kritériumok alapján meghatározzák, hogy szükséges-e az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében és 40. cikkének (2) bekezdésében előírt ügyleti költséget kompenzálni.
Az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke (3) bekezdésének és 40. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az „ügyleti költség” az ügylet lebonyolításával kapcsolatos olyan költséget jelenti, amely közvetlenül nem tulajdonítható azon kötelezettségvállalás végrehajtási költségének, amelyre az vonatkozik.
Az ügyleti költségelemet a kötelezettségvállalási időszakra számítják ki, és az nem haladhatja meg a vállalt kötelezettség miatt elmaradt jövedelem és többletköltségek 20 %-át.
(11) A tagállamok a folyamatban lévő teljesítési időszak alatt engedélyezhetik egy adott kötelezettségvállalásnak egy másikra történő átalakítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
az ilyen átalakítás kiemelkedően előnyös a környezet vagy az állatjólét, illetve mindkettő szempontjából;
b)
a már meglévő kötelezettségvállalás jelentős megerősítését jelenti, és
c)
a jóváhagyott vidékfejlesztési program tartalmazza az érintett kötelezettségvállalásokat.
Egy agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételek mellett átalakítható az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke szerinti, mezőgazdasági terület első erdősítésére vonatkozó kötelezettségvállalássá. Az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás visszatérítési kötelezettség nélkül szűnik meg.
(12) A tagállamok engedélyezhetik az agrár-környezetvédelmi vagy az állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a teljesítésük időszaka alatti kiigazítását, feltéve, hogy a jóváhagyott vidékfejlesztési program az adott kiigazítást lehetővé teszi, és a kiigazítás a kötelezettségvállalás célkitűzéseire tekintettel kellően indokolt.
Az ilyen kiigazítások megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is.
(13) Az állatok állategységre (ÁE) való átváltási arányát az V. melléklet tartalmazza. A tagállamok, objektív kritériumok alapján, az említett melléklet vonatkozó kategóriái által megállapított határokon belül csökkenthetik ezeket az arányokat.
28. cikk
(1) Az 1698/2005/EK 39. cikkének (5) bekezdése szerinti támogatás kiterjedhet a rendelet 39. cikkének (2) bekezdésében említett kedvezményezetteken kívüli más kedvezményezettek által végrehajtott műveletekre is.
(2) Az e rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos tevékenységek az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján nem támogathatók.
Nem nyújtható támogatás az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramja alapján támogatható tevékenységekre.
(3) A mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése alapján támogatható műveletek a következőket tartalmazzák:
a)
célirányos intézkedések: a mezőgazdasági genetikai erőforrások ex situ és in situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött - beleértve az in situ/gazdaságban történő megőrzést - genetikai források és ex situ gyűjtemények (génbankok) internet alapú nyilvántartását, valamint adatbázisokat;
b)
összehangolt intézkedések: a tagállamok hatáskörrel rendelkező szervezetei között a közösségi mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatás, ismeretterjesztés és tanácsadói tevékenységek, beleértve tanfolyamok szervezését és technikai jelentések készítését nem kormányzati szervezetek és más, jelentős érdekeltséggel bíró szereplők részvételével.
(4) E cikk alkalmazásában a következő meghatározások érvényesek:
a)
„in situ megőrzés”: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;
b)
„in situ/gazdaságban történő megőrzés”: in situ megőrzés és javítás az egyedi gazdaság szintjén;
c)
„ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül;
d)
„ex situ begyűjtés” a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági célra történő begyűjtése.
29. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 41. és 49. cikkének alkalmazásában a „nem termelő beruházások” olyan beruházások, amelyek nem vezetnek a mezőgazdasági üzem vagy az erdőgazdaság értékének vagy jövedelmezőségének jelentős növekedéséhez.
30. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 42. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a jelen cikk (2) és (3) bekezdése szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a vidékfejlesztési programokban megfelelő módon indokolandó kivételekre is figyelemmel.
(2) „Erdő”: több mint 0,5 hektárra kiterjedő, 5 méternél magasabb fákkal és 10 %-ot meghaladó lombkorona-fedettséggel, illetve e küszöbértékeket in situ elérni képes fákkal borított terület. A meghatározás nem terjed ki az elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre.
Emberi beavatkozás vagy természetes okok miatt ideiglenesen állomány nélküli, várhatóan regenerálódó területekként magában foglalja az újraerdősítés alatt álló, a 10 %-os lombkorona-fedettséget és az 5 méteres famagasságot még el nem érő, de azt várhatóan elérő területeket.
Erdőnek minősülnek a bambuszos és pálmafás területek is, feltéve, hogy azok megfelelnek a magasságra és a lombkorona-fedettségre vonatkozó kritériumoknak.
Az erdők magukban foglalják az erdei utakat, tűzvédelmi pásztákat és egyéb kisebb nyílt területeket; a nemzeti parkok, természetvédelmi területek és más védett területek, köztük a különleges tudományos, történelmi, kulturális vagy vallási jelentőségű területek erdőit.
Erdőnek minősülnek a 0,5 hektárnál nagyobb kiterjedésű, 20 méternél szélesebb szélfogó és mezővédő erdősávok és fafolyosók is.
Erdőnek minősülnek az elsődlegesen erdővédelmi okokból telepített ültetvények, mint például a gumifaültetvények és a paratölgyállományok is. Az „erdő” meghatározás azonban nem terjed ki a mezőgazdasági termelési rendszerekben - mint például gyümölcsültetvényeken - és az agrár-erdészeti rendszerekben található fákra. A városi parkok és kertek fái sem tartoznak a fogalommeghatározás hatálya alá.
(3) „Fásított területek”: több mint 0,5 hektárra kiterjedő, nem „erdőként” besorolt területek; ahol a fák 5 méternél magasabbak és a lombkorona-fedettség 5-10 %között van, vagy ahol a fák e küszöbértékek elérésére in situ képesek; vagy olyan területek, amelyeket több mint 10 %-os vegyes cserje-, bokor- és fatakaró borít. A fogalom nem terjed ki az elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre.
(4) Az 1698/2005/EK rendelet 42. cikke (1) bekezdése első mondatának hatálya alól kizárt erdők és fásított területek a következők:
a)
a központi vagy regionális kormányzat vagy állami tulajdonú vállalkozás tulajdonában lévő erdő vagy egyéb fásított terület;
b)
a brit királynő tulajdonában lévő erdő és egyéb fásított terület;
c)
olyan jogi személyek tulajdonában lévő erdő, amelyeknek a tőkéje legalább 50 %-a az a), illetve a b) pontban említett intézmények valamelyikének tulajdonában van.
31. cikk
(1) Az első erdősítésre az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke alapján nyújtott támogatásra jogosult mezőgazdasági földterületeket a tagállam határozza meg és e földterületek olyan területek, ahol rendszeres gazdálkodást folytatnak.
A 79/409/EGK és a 92/43/EGK irányelv értelmében kijelölt Natura 2000-területeken végzett első erdősítés összhangban van az érintett terület gazdálkodási célkitűzéseivel.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az „telepítési költségek” tartalmazzák a telepítés alapanyag-költségét, a telepítés költségét, valamint a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó és az ahhoz szükséges költségeket.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a „mezőgazdasági termelők” olyan személyek, akik - a tagállam által meghatározandó kritériumoknak megfelelően - munkaidejük számottevő részét mezőgazdasági tevékenységekre fordítják, és akik jövedelmük jelentős részét e tevékenységekből szerzik.
(4) Az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke (3) bekezdésének és 44. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában a „gyors növésű rövid vágásfordulójú fajok” olyan fajok, amelyeknek a rotációs ideje, vagyis az egy adott parcellán két vágás között eltelt idő kevesebb mint 15 év.
32. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 44. cikkének alkalmazásában a tagállamok - figyelembe véve a helyi feltételeket, erdei fajokat és a földterület folyamatos mezőgazdasági hasznosítása biztosításának szükségességét - meghatározzák a hektáronként ültethető fák maximális számát.
33. cikk
(1) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet 48. cikke szerinti támogatás kiterjed az erdei tűzvédelmi pászták létrehozására, a támogatható költségek a kialakítás költségein felül tartalmazhatják az érintett terület ezt követő fenntartásával kapcsolatos költségeket is.
Az erdei tűzvédelmi pászták mezőgazdasági tevékenységeken keresztül történő fenntartására irányuló támogatás nem nyújtható az agrár-környezetvédelmi támogatásban részesülő területekre.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 48. cikkében említett tűzmegelőzési intézkedések a következőkre terjedhetnek ki:
a)
védő infrastruktúra - például erdei ösvények, sávok, vízellátási pontok, tűzvédelmi pászták, tisztások és tarra vágott területek - létrehozása, a tűzvédelmi pászták, tisztások és tarra vágott területek fenntartására irányuló műveletek megkezdése;
b)
megelőző erdészeti gyakorlatok, például a vegetáció ellenőrzése, gyérítés, a vegetációs szerkezet diverzifikálása;
c)
helyhez kötött erdőtűz-megfigyelési berendezések és kommunikációs berendezések üzembehelyezése vagy fejlesztése.
34. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 50. cikkének (5) bekezdésében említett, a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek jogosultak az 1698/2005/EK rendelet 38. cikke szerinti kifizetésekre, ha e területeken létrehozták és végrehajtották a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervet.
(2) A területek - az 1698/2005/EK rendelet 50. cikke (6) bekezdésének értelmezése szerinti - erdősítésre alkalmassá nyilvánításának környezeti okai magukban foglalhatják az erózió és az elsivatagosodás megelőzését, a biológiai sokféleség fokozását, a vízkészlet védelmét, az árvizek megelőzését és az éghajlatváltozás enyhítését, feltéve, hogy ez utóbbi nem károsítja a biológiai sokféleséget vagy nem okoz egyéb környezeti károkat.
3. alszakasz
3. tengely
35. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 53. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági háztartás tagja - a mezőgazdasági munkavállalók kivételével - természetes vagy jogi személy, vagy a csoport és tagjai részére a nemzeti jog által biztosított jogállástól függetlenül a természetes vagy jogi személyek csoportja. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás egy tagja jogi személy vagy jogi személyek egy csoportja, úgy annak a tagnak a támogatási kérelem időpontjában a gazdaságban mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia.
36. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában említett köz- és magánszférabeli partnerségek, amelyek a helyi fejlesztési stratégiák végrehajtásáért támogatásban részesülnek, tiszteletben tartják a következő feltételeket:
a)
területalapú helyi fejlesztési stratégiákat hoznak létre szubregionális szinten;
b)
reprezentatívak az e cikk a) pontjában említett földrajzi szinten meghatározott köz- és magánszereplők vonatkozásában;
c)
a működési költségek nem haladják meg az egyes egyedi köz- és magánszférabeli partnerségek helyi fejlesztési stratégiájával kapcsolatos közkiadások 15 %-át.
4. alszakasz
4. tengely
37. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet IV. címe I. fejezetének 4. szakaszában említett 4. tengely végrehajtása céljából a tagállamok vagy régiók dönthetnek úgy, hogy a helyi akciócsoportok és az általuk képviselt területek kiválasztására vonatkozó kritériumok megfelelő kiigazításával lefedik egész területüket vagy annak egy részét.
A helyi akciócsoportok kiválasztására vonatkozó eljárásoknak nyitva kell állniuk az érintett vidéki területek számára, és biztosítaniuk kell a helyi fejlesztési stratégiákat előterjesztő helyi akciócsoportok közötti versenyt.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása vonatkozásában a vidéki területek kiválasztására irányuló pályázati felhívásokat legkésőbb a programok jóváhagyását követő két éven belül megszervezik. A tagállamok vagy a régiók azonban további pályázati felhívásokat is kiírhatnak, különösen akkor, ha a Leader nyitva áll új területek számára, amely esetben hosszabb időszakra lehet szükség.
(3) Az 1698/2005/EK rendelet 61. cikkének a) pontjában és 62. cikkének (3) bekezdésében említett egyes területek lakossága általános szabályként legalább 5 000, legfeljebb pedig 150 000 fő.
Megfelelően indokolt esetekben azonban az 5 000-150 000 fős határérték csökkenthető, illetve növelhető.
(4) A Közösség 2004. április 30-án meglévő tagállamai törekednek annak biztosítására, hogy elsőbbséget élvezzen azon helyi akciócsoportok kiválasztása, amelyek az együttműködést felvették az 1698/2005/EK rendelet 62. cikkének (4) bekezdése szerinti helyi fejlesztési stratégiáikba.
38. cikk
A helyi akciócsoportoknak az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában említett működési költségei a helyi fejlesztési stratégiára fordított összes közkiadás 20 %-áig jogosultak közösségi támogatásra.
39. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 65. cikkében említett együttműködés kiterjed legalább egy, a Leader-tengely alapján kiválasztott helyi akciócsoportra. Az együttműködést egy koordináló helyi akciócsoport felelőssége mellett kell folytatni.
(2) Az együttműködésben részt vehetnek az 1698/2005/EK rendelet 59. cikkének e) pontjában említett köz- és a magánszférabeli partnerségek és más vidéki területek, amelyeknek a szerveződésére a következők jellemzőek:
a)
egy földrajzi területen egy olyan helyi csoport van jelen, amely tevékenyen részt vesz a vidékfejlesztésben, és képes az adott területre vonatkozó fejlesztési stratégia kidolgozására;
b)
e helyi csoport szervezete a helyi szereplők partnerségén alapul.
(3) Az együttműködés kiterjed az együttes fellépés végrehajtására.
Kizárólag az együttes fellépés költségei, bármely közös struktúra működési költségei, valamint az előkészítő technikai támogatás költségei támogathatók az 1698/2005/EK rendelet 65. cikke alapján.
Az ösztönzés költségei az együttműködéssel érintett valamennyi területen szintén támogathatók.
(4) Az együttműködési projekteket a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága választja ki, amennyiben az ilyen, a helyi akciócsoportok által megvalósított projekteket nem vették fel az 1698/2005/EK rendelet 62. cikkének (4) bekezdése szerinti helyi fejlesztési stratégiába. Ebben az esetben a helyi akciócsoportok az együttműködési projekteket legkésőbb 2013. december 31-ig nyújthatják be a hatáskörrel rendelkező hatóságnak.
(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a jóváhagyott transznacionális együttműködési projektekről.
5. alszakasz
Technikai segítségnyújtás
40. cikk
A konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókra és a konvergencia-célkitűzés alapján nem támogatható régiókra egyaránt kiterjedő vidékfejlesztési programok esetében az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (3) bekezdésének a) pontjában technikai segítségnyújtásra vonatkozóan említett EMVA-hozzájárulási mérték a programban legjellemzőbb régiótípusok és azok száma alapján határozható meg.
41. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 68. cikkében előírt nemzeti vidéki hálózat működtetéséhez szükséges struktúra a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokon belül vagy pályázati eljárások útján történő kiválasztással is létrehozható. E szerkezeti felépítésnek alkalmasnak kell lennie a 68. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt feladatok ellátására.
(2) Az olyan egységes vidékfejlesztési program esetében, amely egy tagállam teljes területére kiterjed, a nemzeti vidéki hálózat a program technikai segítségnyújtási összetevőjének részét képezi, és különbséget kell tenni az 1698/2005/EK rendelet 68. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt elemekkel kapcsolatban tervezett kiadások között. Az a) pont hatálya alá tartozó elemekkel kapcsolatos kiadások azonban nem haladhatják meg a nemzeti vidéki hálózat céljára fenntartott összeg 25 %-át.
(3) Amennyiben a tagállamok élnek az 1698/2005/EK rendelet 66. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt lehetőséggel, a nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére vonatkozó egyedi programot a rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban hagyják jóvá.
E rendelet 4. cikkét, 5. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint 6. cikkét az ilyen egyedi programok benyújtására, jóváhagyására és módosítására értelemszerűen alkalmazni kell.
Az egyedi program és pénzügyi táblázata megkülönbözteti az 1698/2005/EK rendelet 68. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt elemeket. Az a) pont hatálya alá tartozó elemekkel kapcsolatos kiadások azonban nem haladhatják meg a nemzeti vidéki hálózat céljára fenntartott összeg 25 %-át.
(4) A nemzeti vidéki hálózatokat legkésőbb 2008. december 31-ig létre kell hozni.
(5) A nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és megszervezésére vonatkozó részleteket a II. melléklet állapítja meg.
2. szakasz
Több intézkedésre vonatkozó közös rendelkezések
42. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában az egynél több tengely és/vagy intézkedés körébe tartozó integrált műveletek esetében a műveleteknek mindegyik olyan részére, amelyet egyértelműen valamely vidékfejlesztési intézkedés hatálya alá tartozóként határoztak meg, az adott intézkedésre vonatkozó feltételeket kell alkalmazni.
43. cikk
A beruházási intézkedések tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy a támogatást az azonosított strukturális és területi igényeket, valamint a strukturális hátrányokat tükröző, egyértelműen meghatározott célkitűzésekre nyújtsák.
44. cikk
(1) Amennyiben egy adott támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás fennállása alatt egy kedvezményezett a mezőgazdasági üzem egészét vagy egy részét másik személyre ruházza át, ez utóbbi személy az időszak fennmaradó részére átveheti a kötelezettségvállalást. Ha a kötelezettségvállalás átvétele elmarad, a kedvezményezettnek vissza kell térítenie a nyújtott támogatást.
(2) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a következő esetekben nem követelik meg az (1) bekezdésben említett visszatérítést:
a)
ha a kedvezményezett, aki már teljesítette a kötelezettségvállalás jelentős részét, végleg beszünteti mezőgazdasági tevékenységét, és a kötelezettségvállalásnak az utód általi átvétele nem valósítható meg;
b)
ha a kedvezményezett a mezőgazdasági üzemének egy részét a 27. cikk (12) bekezdésének második albekezdésével összhangban a kötelezettségvállalás kiterjesztésének időszaka alatt adja át, és ha az átadás a kiterjesztést megelőzően a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terület legfeljebb 50 %-át érinti.
(3) A mezőgazdasági üzem állapotában bekövetkezett kisebb változás esetén a tagállamok konkrét intézkedéseket hozhatnak annak biztosítására, hogy az (1) bekezdés alkalmazása a már folyamatban lévő kötelezettségvállalást ne befolyásolja kedvezőtlenül.
45. cikk
(1) Arra az esetre, ha egy adott támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás teljesítésének időtartama alatt a kedvezményezett megnöveli a mezőgazdasági üzem területét, a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy a (2) bekezdésnek megfelelően a kötelezettségvállalást az időtartamának hátralévő részében a hozzáadott területre is kiterjesszék, és arról, hogy a (3) bekezdésnek megfelelően az eredeti kötelezettségvállalás helyébe új lépjen.
Akkor is lehet rendelkezni a kötelezettségvállalás ilyen jellegű helyettesítéséről, ha a kötelezettségvállalás által érintett terület növelése a mezőgazdasági üzemen belül történik.
(2) Az (1) bekezdésben említett területnövelést csak a következő feltételek mellett lehet engedélyezni:
a)
az érintett intézkedés szempontjából hasznos;
b)
a kötelezettségvállalás jellege, a hátralévő időszak hossza és a hozzáadott terület mérete alapján kellően indokolt;
c)
nem veszélyezteti a támogatás feltételeinek való megfelelés ellenőrzésének hatékonyságát.
(3) Az (1) bekezdésben említett új kötelezettségvállalás az érintett terület egészére vonatkozik és legalább olyan szigorú feltételek mellett, mint az eredeti kötelezettségvállalás.
(4) Amennyiben a kedvezményezett már nem tudja teljesíteni az adott kötelezettségvállalásokat, a mezőgazdasági üzem tagosítása miatt, vagy azért, mert más hasonló, a hatáskörrel rendelkező hatóságok által jóváhagyott állami tagosítási intézkedések vonatkoznak rá, a tagállamok megteszik az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a kötelezettségvállalásokat a mezőgazdasági üzem új helyzetéhez igazítsák. Amennyiben ez a kiigazítás nem lehetséges, a kötelezettségvállalás megszűnik, és a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára nem követelhető visszatérítés.
46. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 39., 40. és 47. cikke értelmében tett kötelezettségvállalások vonatkozásában felülvizsgálati záradékot kell előírni annak érdekében, hogy a szóban forgó rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében, 40. cikkének (2) bekezdésében és 47. cikkének (1) bekezdésében említett, az 1782/2003/EK rendelet 4. és 5. cikke, valamint III. és IV. melléklete értelmében megállapított kötelező előírások, illetve követelmények, továbbá a műtrágyák és a növényvédő szerek felhasználására vonatkozó minimumkövetelmények és a nemzeti jogszabályokban megállapított egyéb vonatkozó, kötelező követelmények módosítása esetére biztosítsák azok kiigazítását, amelyeken e kötelezettségvállalások ezekkel a cikkekkel összhangban túlmutatnak.
Amennyiben ezt a kiigazítást a kedvezményezett nem fogadja el, a kötelezettségvállalás megszűnik, és a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára nem követelhető visszatérítés.
47. cikk
(1) A tagállamok különösen a vis maior vagy kivételes körülmények következő kategóriáit ismerhetik el és azokat követően az alábbi esetekben tekinthetnek el a kedvezményezett által kapott támogatás részleges vagy teljes visszatérítésétől:
a)
a kedvezményezett halála;
b)
a kedvezményezett hosszú távú munkaképtelensége;
c)
a mezőgazdasági üzem jelentős részének kisajátítása, amennyiben ez a kötelezettségvállalás időpontjában nem volt előrelátható;
d)
a mezőgazdasági üzem földterületét nagymértékben sújtó súlyos természeti csapás;
e)
a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények véletlen megsemmisülése;
f)
a gazdálkodó állatállományának egy részét vagy teljes egészét sújtó járványos megbetegedés.
(2) A vis maior eseteiről vagy a kivételes körülményekről a kedvezményezett vagy meghatalmazottja - attól a naptól számított 10 munkanapon belül, amikor a kedvezményezett vagy meghatalmazottja számára lehetővé válik - írásban értesíti a hatáskörrel rendelkező hatóságot és az értesítéshez csatolja az adott hatóság számára kielégítő megfelelő bizonyítékokat.
IV. FEJEZET
Jogosultság és adminisztratív rendelkezések
1. szakasz
Az intézkedések, valamint a jogosultságra vonatkozó szabályok igazolhatósága és ellenőrizhetősége
1. alszakasz
Az intézkedések igazolhatósága és ellenőrizhetősége
48. cikk
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 74. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy az általuk végrehajtani szándékozott valamennyi vidékfejlesztési intézkedés igazolható és ellenőrizhető legyen. E célból a tagállamok olyan ellenőrzési rendelkezéseket határoznak meg, amelyek ésszerű biztosítékot nyújtanak számukra arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartják a jogosultsági kritériumokat és az egyéb kötelezettségvállalásokat.
(2) Az 1698/2005/EK rendelet 31., 38., 39., 40. és 43-47. cikke szerinti kifizetések kiszámítása megfelelőségének és pontosságának bizonyítása és megerősítése érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az e számítások elvégzéséért felelős szervektől vagy szolgálatoktól funkcionálisan független szervek vagy szolgálatok megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek. E szakértelem biztosítására vonatkozóan bizonyítékokat kell szolgáltatni a vidékfejlesztési programban.
2. alszakasz
Kamattámogatások
49. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikkének (5) bekezdése értelmében a kölcsönökre nyújtott kamattámogatások az EMVA-ból is társfinanszírozhatók. A kamattámogatásokra irányuló javaslatok megtételekor a tagállamok programjaikba felveszik az alkalmazandó kamattámogatás kiszámítási módszerét.
A tagállamok a kölcsön időtartama alatt bármikor létrehozhatják a kamattámogatás fennmaradó éves részleteinek tőkésítésének rendszerét. A kifizetések végső időpontját követően fennmaradó éves részleteket tőkésítik és legkésőbb 2015. december 31-ig kifizetik. A Bizottsághoz intézett kifizetési kérelmek tekintetében a támogatás diszkontált értékének kifizetését vállaló közvetítő pénzügyi intézménynek kifizetett összegeket ténylegesen felmerült költségeknek kell tekinteni.
A második bekezdés alkalmazásában a tagállamok kifizető ügynökségének és a támogatás diszkontált értékének kifizetését vállaló közvetítő pénzügyi intézménynek megállapodást kell kötnie. A tagállamok a programban jelzik a számítási módszert és a fennmaradó kamattámogatás tőkésített értékének kiszámítása során a jövőbeli értékre vonatkozóan alkalmazandó feltevéseket, valamint a kedvezményezettek számára a támogatás további folyósítására vonatkozó rendelkezéseket.
A tagállamok továbbra is felelősek a támogatás diszkontált értéke kifizetésének kezeléséért a kölcsön teljes időtartama alatt a pénzügyi közvetítő felé, valamint az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (14) 33. cikkével összhangban az indokolatlanul elköltött összegek valószínű behajtásaiért.
3. alszakasz
Egyéb pénzügyi tervezési intézkedések
50. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 71. cikkének (5) bekezdése értelmében a vidékfejlesztési program részeként az EMVA e rendelet 51. és 52. cikkével összhangban társfinanszírozhatja a kockázatitőke-alap, a garanciaalap és a kölcsönalapok (a továbbiakban: alapok) támogatására irányuló hozzájárulásokból álló művelettel kapcsolatban felmerült kiadásokat.
51. cikk
(1) Az alapokat részben finanszírozóknak vagy támogatóiknak az irányító hatóság részére üzleti tervet kell benyújtaniuk, ami többek között a következőket határozza meg: a megcélzott piacot vagy garancia-portfoliót, a finanszírozás kritériumait, kikötéseit és feltételeit, az alap működtetési költségvetését, a tulajdonjogot és a részfinanszírozó partnereket, az irányító testület szakmai ismereteire, készségeire és függetlenségére vonatkozó követelményeket, az alap alapszabályát, az EMVA-hozzájárulás indokolását és szándékolt felhasználását, a beruházás befejezésére vonatkozó politikát, az alap felszámolására vonatkozó rendelkezéseket, beleértve az EMVA-hozzájárulásnak betudható megtérülések újbóli felhasználását; az üzleti terv értékelését és végrehajtásának nyomon követését az irányító hatóság vagy annak felügyelete alatt más végzi.
(2) Az alapokat a részvényesek közötti megállapodások hatálya alá tartozó független jogalanyként vagy már meglévő pénzügyi intézményen belüli különálló pénzügyi egységként hozzák létre. Ez utóbbi esetben az alapra egyedi végrehajtási szabályok vonatkoznak, amelyek rendelkeznek különösen az alapba befektetett új forrásokat - beleértve az EMVA-ból nyújtottakat - a pénzügyi intézményben kezdetben rendelkezésre állóktól megkülönböztető, különálló elszámolások vezetéséről. A Bizottság az alapban nem vehet részt partnerként vagy részvényesként.
(3) Az alapok a vállalkozásoknak a létrehozásukkor, a kezdeti szakaszaikban vagy terjeszkedésükkor kizárólag az alap igazgatói által potenciálisan életképesnek tartott tevékenységek vonatkozásában nyújthatnak beruházási támogatást vagy garanciákat. A gazdasági életképesség értékelése során figyelembe kell venni a kérdéses vállalkozás összes bevételi forrását. Az alapokból nem nyújthatók beruházási támogatások és garanciák a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (15) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.
(4) Az irányító hatóságok és az alapok óvintézkedéseket tesznek a kockázatitőke- vagy hitelpiaci verseny torzulásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. Különösen a tőkeberuházásoknak és a kölcsönöknek a kezelési költségek arányos hányadával csökkentett megtérüléseit oszthatják szét kedvezményesen a magánszektorbeli részvényesek között a részvényesi megállapodásban megállapított díjazás szintjéig, majd ezt követően azokat arányosan osztják szét valamennyi részvényes és az EMVA között.
(5) Az alapok kezelési költségei a program időtartama alatt éves átlagban nem haladhatják meg a befizetett tőke 3 %-át (garanciaalap esetében annak 2 %-át), kivéve, ha - egy versenyképes pályázatot követően - magasabb százalékérték bizonyul szükségesnek.
(6) A vidékfejlesztési programokból az alapokhoz való hozzájárulásokra vonatkozó előírásokat és feltételeket - beleértve a leszállításokat, a beruházási stratégiát és a tervezést, a végrehajtás nyomon követését, a beruházás befejezésére vonatkozó politikát és a felszámolással kapcsolatos rendelkezéseket - egy, egyrészről az alap, másrészről pedig a tagállam vagy az irányító hatóság között létrejött finanszírozási megállapodásban határozzák meg.
(7) Az EMVA-ból és más állami forrásokból az alapokhoz való hozzájárulásokra és az alapok által az egyes vállalkozások beruházásaira az azoknak nyújtott garanciákra az 1698/2005/EK rendelet rendelkezései, illetve az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok vonatkoznak.
52. cikk
(1) Az 51. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések tekintetében a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet 26. cikkének (3) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett kiadások az ilyen alapok létrehozásával vagy az alapokhoz való hozzájárulással kapcsolatban fizetett összes kiadás.
Az 1290/2005/EK rendelet 28. cikkével összhangban azonban az egyenlegfizetéskor és a vidékfejlesztési program lezárásakor a támogatható kiadások az alábbiak összegét jelentik:
a)
minden egyes érintett alapból a vállalkozásokban végzett beruházásra folyósított bármely kifizetés, vagy bármely nyújtott garancia, beleértve a garanciaalap által garanciaként folyósított összegeket,
b)
a támogatható kezelési költségek.
A pénzügyi tervezési intézkedések alapján ténylegesen kifizetett EMVA-hozzájárulás és a második albekezdés a), illetve b) pont alapján támogatható kiadások közötti különbséget a program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolások keretében kell kiegyenlíteni.
(2) A vidékfejlesztési programokból az alapokba történő kifizetések folytán keletkezett kamatot az egyes vállalkozásokra vonatkozó pénzügyi tervezési intézkedések finanszírozására kell felhasználni.
(3) A művelet vonatkozásában az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy valamennyi garancia kifizetését követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyes vállalkozások javára újból felhasználják.
4. alszakasz
Állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos feltevések, természetbeni hozzájárulások
53. cikk
(1) Adott esetben az állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos általános feltevések alapján a tagállamok rögzíthetik az 1698/2005/EK rendelet 31., 37-41. és 43-49. cikkében előírt támogatás szintjét.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett számítások és a kapcsolódó támogatások tekintetében a következőket biztosítják:
a)
kizárólag igazolható elemeket tartalmaznak;
b)
megfelelő szakértelemmel kiszámított számadatokon alapulnak;
c)
egyértelműen megjelölik a számadatok forrását;
d)
adott esetben a regionális vagy a helyi feltételek és a tényleges földhasználat figyelembevétele érdekében differenciáltak;
e)
az 1698/2005/EK rendelet 31., 37-41. és 43-49. cikke szerinti intézkedések esetében nem tartalmaznak beruházáshoz kapcsolódó állandó költség elemeket.
54. cikk
(1) Támogatható kiadások lehetnek egy állami vagy magánkedvezményezett természetbeni hozzájárulással végrehajtott beruházásaira, nevezetesen olyan áruk szolgáltatására vagy olyan szolgáltatások nyújtására vonatkozó intézkedések, amelyek tekintetében nem történt számlákkal vagy azzal egyenértékű dokumentumokkal alátámasztott készpénzes fizetés, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:
a)
a hozzájárulások földterület vagy ingatlan, berendezés vagy nyersanyagok szolgáltatásából, kutató- vagy szakmai munka, vagy díjazás nélküli, önkéntes munka végzéséből állnak;
b)
a hozzájárulásokat nem az 50. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések vonatkozásában teszik;
c)
a hozzájárulások értéke függetlenül megállapítható és igazolható.
Földterület vagy ingatlan szolgáltatása esetén az értéket független, képesített szakértő vagy megfelelően felhatalmazott hivatalos testület tanúsítja.
A díjazás nélküli önkéntes munka esetében a munka értékét a ráfordított időnek és az elvégzett munkával egyenértékű munka óránkénti és napi díjazásának figyelembevételével határozzák meg, adott esetben az állandó költségek előzetesen létrehozott rendszere alapján, feltéve, hogy az ellenőrzési rendszer ésszerű biztosítékot nyújt a munka elvégzésére vonatkozóan.
(2) A természetbeni hozzájárulásokat is tartalmazó művelethez hozzájáruló, az EMVA-ból társfinanszírozott közkiadások a művelet végén nem haladhatják meg a - természetbeni hozzájárulások kivételével számított - összes támogatható kiadást.
5. alszakasz
Beruházások
55. cikk
(1) A beruházások esetében a támogatható költségek a következőkre korlátozódnak:
a)
ingatlan építése, szerzése, beleértve a lízinget, vagy fejlesztése;
b)
új gépek vagy berendezések - beleértve az eszköz piaci értékéig a számítógépes szoftvert - vásárlása vagy tartós bérlete. Nem támogatható kiadások a bérleti szerződéssel kapcsolatos egyéb költségek, mint például a bérbeadó haszna, kamat-refinanszírozási költségek, állandó költségek és biztosítási díjak;
c)
az a) és b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, mint például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, megvalósíthatósági tanulmányok, szabadalmi jogok és licencek megszerzése.
Az első albekezdés b) pontjától eltérve a tagállamok a mikro-, kis- és középvállalkozások esetében megállapíthatják azokat a feltételeket, amelyek mellett a használt berendezések vásárlása a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (16) értelmében vett támogatható kiadásnak minősül.
(2) A mezőgazdasági beruházások esetében a mezőgazdasági termelői jogok, állatok, egynyári növények megvásárlása, valamint ezen növények telepítése nem jogosult a beruházási támogatásra.
Az olyan állatok megvásárlása, amelyre - az 1698/2005/EK rendelet 20. cikke b) bekezdésének vi. pontja szerint - a természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása miatt kerül sor, támogatható kiadásnak minősül.
Az egyszerű helyettesítő beruházások nem jogosultak támogatásra.
6. alszakasz
Beruházási támogatások előlegfizetése
56. cikk
(1) A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1975/2006/EK rendelet (17) 26 (5) cikkének rendelkezéseitől eltérően a beruházás-támogatási intézkedések kedvezményezettjei kérhetik előleg fizetését az illetékes kifizető ügynökségtől, amennyiben ez a lehetőség a vidékfejlesztési programban szerepel. Ha a kedvezményezett közintézmény, ez az előleg csak települési önkormányzatoknak és azok társulásainak, valamint közjogi szerveknek adható.
(2) Az előleg összege nem haladhatja meg a beruházáshoz kapcsolódó közpénz támogatás 20 %-át és kifizetésének feltétele egy, az előleg összegének 110 %-ára szóló bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték beszerzése.
Az (1) bekezdésben említett közintézményi kedvezményezettek esetében azonban a kifizető ügynökség elfogadhat egy, az adott tagállamban alkalmazott rendelkezésekkel összhangban lévő, az első albekezdésben meghatározott százalékos aránynak megfelelő összeget fedező írásbeli garanciát a kedvezményezett hatóságától, feltéve, hogy a hatóság vállalja, hogy kifizeti a garancia által fedezett összeget, amennyiben a kifizetett előlegre való jogosultság nem állapítható meg.
(3) A garanciát fel kell szabadítani, ha az illetékes ügynökség megállapítja, hogy a beruházás kapcsán keletkező tényleges kiadás összege meghaladja az előleg összegét.
2. szakasz
Állami támogatás
57. cikk
(1) A vidékfejlesztési programok csak akkor terjedhetnek ki a Szerződés 36. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekre vagy műveletekre nyújtott, az 1698/2005/EK rendelet 89. cikke szerinti kiegészítő nemzeti finanszírozásra szolgáló állami támogatásra, ha az állami támogatást e rendelet II. mellékletének 9.A. pontjával összhangban határozzák meg.
(2) A Szerződés 36. cikkének hatálya alá nem tartozó vidékfejlesztési programok csak akkor terjedhetnek ki a tagállamok által a közösségi társfinanszírozás az 1698/2005/EK rendelet 88. cikkével összhangban a szóban forgó rendelet 25. és 52. cikke szerinti intézkedésekre és az említett rendelet 28. és 29. cikke szerinti intézkedésekkel kapcsolatos műveletekre nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra szánt állami támogatásra, illetőleg a rendelet 89. cikkével összhangban a szóban forgó rendelet 25., 27. és 52. cikke szerinti intézkedésekre és az említett rendelet 28. és 29. cikke szerinti intézkedésekkel kapcsolatos műveletekre nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozásra, ha az állami támogatást e rendelet II. mellékletének 9.B. pontjával összhangban határozzák meg.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések és műveletek tekintetében felmerült kiadások csak akkor támogathatók, ha a vonatkozó támogatás nem minősül a 659/1999/EK tanácsi rendelet (18) 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak.
Az irányító hatóság vagy a tagállam bármely más hatáskörrel rendelkező hatósága biztosítja, hogy amennyiben a (2) bekezdésben említett intézkedések keretében végzett műveletekre a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) és d) pontja szerinti meglévő támogatási rendszerek alapján támogatást nyújtanak, betartják a rendelet 1. cikkének e) pontja értelmében az egyedi támogatások vonatkozásában alkalmazandó értesítési követelményeket, továbbá azt, hogy az ilyen műveleteket a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően csak a vonatkozó támogatás bejelentését és Bizottság általi jóváhagyását követően választják ki.
3. szakasz
Tájékoztatás és nyilvánosság
58. cikk
(1) A vidékfejlesztési programnak kommunikációs tervet kell tartalmaznia amely meghatározza:
a)
a célokat és célcsoportokat;
b)
a kommunikációs és tájékoztatási intézkedések tartalmát és stratégiáját, amely tartalmazza a megteendő intézkedéseket;
c)
a program indikatív költségvetését;
d)
a végrehajtásért felelős hatóságokat vagy közigazgatási szerveket;
e)
a vidékfejlesztési programok átláthatósága, tudatossága, valamint a Közösség szerepe tekintetében a tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos intézkedések hatásának értékelése során alkalmazandó kritériumokat.
(2) A tájékoztatásra és a nyilvánosságra elkülönített összegek a vidékfejlesztési program technikai segítségnyújtással kapcsolatos elemének részét képezhetik.
(3) A tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos részletes információkat a VI. melléklet tartalmazza.
59. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 77. cikkével összhangban létrehozott monitoringbizottság ülésein az elnök jelentést tesz a tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos intézkedések végrehajtásában elért előrehaladásról, és a bizottság tagjainak az ilyen intézkedésekre vonatkozó példákat szolgáltat.
4. szakasz
Monitoring és értékelés
60. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 82. cikkében előírt éves időközi jelentések szerkezetét és elemeit e rendelet VII. melléklet tartalmazza.
61. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 86. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti félidős és utólagos értékeléseket a Bizottság részére legkésőbb 2010. december 31-ig, illetve 2015. december 31-ig nyújtják be.
Amennyiben a tagállamok nem továbbítják a félidős és utólagos értékelő jelentéseket az e cikk első bekezdésben említett határidőkig, a Bizottság a szóban forgó értékelő jelentések kézhezvételéig alkalmazhatja az 1290/2005/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdésében említett időközi kifizetések átmeneti felfüggesztésére vonatkozó eljárást.
62. cikk
(1) A vidékfejlesztési programokra vonatkozó közös kiindulási, teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatók rendszerét e rendelet VIII. melléklet tartalmazza. A mutatók jegyzéke képezi az 1698/2005/EK rendelet 80. cikkében említett közös monitoring- és értékelési keretszabályozást.
Adott esetben ezeket a mutatókat a kedvezményezettek életkora és neme szerint, valamint annak megfelelően bontják le, hogy az intézkedéseket hátrányos helyzetű területeken vagy a konvergencia-célkitűzés alá tartozó területeken hajtják-e végre.
(2) A teljesítmény- és az eredménymutatók alakulása az éves időközi jelentés részét képezi. Ez a jelentés tartalmazza a közös és a kiegészítő mutatókat is.
A vidékfejlesztési program célkitűzéseinek megvalósításában elért előrehaladás mérése érdekében a program végrehajtási időszakára indikatív célokat kell meghatározni a teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókra vonatkozóan, beleértve az 1698/2005/EK rendelet 89. cikkében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást is.
(3) A közös monitoring- és értékelési keretszabályozásra vonatkozó iránymutatást a Bizottság a tagállamokkal együtt, közös megközelítés segítségével határozza meg. Az iránymutatás legalább a következőket tartalmazza:
a)
monitoring-követelmények;
b)
az előzetes, félidős és utólagos értékelés megszervezése és a közös értékelési kérdések, minden egyes vidékfejlesztési intézkedésre vonatkozóan;
c)
a mutatók tekintetében elért előrehaladás értékelésére vonatkozó jelentési rendszerrel kapcsolatos iránymutatás;
d)
a beavatkozás logikáját és a különböző mutatókat tartalmazó adatlapok intézkedésenként;
e)
a kiindulási, teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókat leíró adatlapok.
5. szakasz
Elektronikus információ- és dokumentumcsere
63. cikk
(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve információs rendszert (a továbbiakban: a rendszer) hoz létre a Bizottság és az egyes tagállamok között a közös érdekű adatok biztonságos cseréjének lehetővé tétele érdekében. Ezen adatok az igazgatási/operatív szempontokra és a 883/2006/EK bizottsági rendelet (19) 18. cikkében tárgyalt pénzügyi szempontokra egyaránt vonatkoznak.
A rendszert a Bizottság a tagállamokkal közös szemlélet segítségével hozza létre és teszi naprakésszé.
(2) Az adminisztratív/operatív irányítás tekintetében a rendszer a monitoring elvégzését lehetővé tevő, közös érdekű dokumentációt tartalmaz, és különösen a nemzeti stratégiai terveket és naprakésszé tett változataikat, az összegző jelentéseket, a programokat és módosításaikat, a Bizottság határozatait, az éves előrehaladási jelentéseket, beleértve az intézkedéseknek a II. melléklet 7. pontjában szereplő táblázattal összhangban való egységes szerkezetbe foglalását, valamint a VIII. mellékletben szereplő monitoring- és értékelési mutatókat.
(3) Az irányító hatóság és a Bizottság az előírt formátumban viszi be a rendszerbe és teszi naprakésszé a felelősségi körükbe tartozó dokumentumokat.
(4) A tagállamok és a Bizottság számára a rendszer vagy közvetlenül, vagy a nemzeti és regionális számítógépes kezelési rendszerekhez kapcsolódó automatikus szinkronizációs és adatbeviteli interfészen keresztül férhető hozzá.
A tagállamok központosítva küldik meg a Bizottságnak a számítógépes rendszerhez való hozzáférési jogokra irányuló kérelmeket.
(5) Az adatcseréket az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 5. cikkével összhangban elektronikusan kell aláírni. A tagállamok és a Bizottság a rendszerben használt elektronikus aláírás joghatását, valamint annak bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát elismerik.
(6) A dokumentumoknak a Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében figyelembe veendő időpont az, amikor a tagállam a dokumentumokat a rendszerbe való bevitelüket követően továbbítja.
A dokumentum akkor tekintendő a Bizottsághoz elküldöttnek, ha azt a tagállam a rendszerben már nem módosíthatja és nem törölheti.
(7) A rendszer közös elemei kifejlesztésének és naprakésszé tételének költségeit az 1698/2005/EK rendelet 66. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közösségi költségvetésből finanszírozzák.
Az egyrészről a nemzeti és a helyi rendszerek, másrészről a rendszer közötti interfész költségei, valamint a nemzeti és helyi rendszerek kiigazításával kapcsolatos költségek a rendelet 66. cikkének (2) bekezdése alapján támogathatók.
(8) Vis maior vagy kivételes körülmények esetében, és különösen a rendszer nem megfelelő működése vagy a tartós kapcsolat hiánya esetében a tagállam a dokumentumokat a Bizottságnak papíralapú adathordozón is átadhatja. A papíralapú adathordozókon történő adattovábbítás csak a Bizottság előzetes és hivatalos beleegyezésével lehetséges.
Amint a rendszer használatát megakadályozó, a vis maior vagy a kivételes körülményt előidéző ok megszűnt, a tagállam a megfelelő dokumentumokat beviszi a rendszerbe. Ez esetben a elküldés időpontjának a dokumentumok papíralapú adathordozón történő átadásának időpontját kell tekinteni.
V. FEJEZET
Záró rendelkezések
64. cikk
A 817/2004/EK rendeletet 2007. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni.
Az említett rendeletet továbbra is alkalmazni kell az 1257/1999/EK rendelet értelmében 2007. január 1-jét megelőzően jóváhagyott intézkedésekre.
A 817/2004/EK rendelet 11. cikkét és II. melléklete 9.3.V.A.1. pontját, valamint 9.3.V.B. pontja második francia bekezdése 9.V.B.1., 2. és 3. alpontját az 1698/2005/EK rendelet 94. cikkének harmadik bekezdése értelmében 2009. december 31-ig továbbra is alkalmazni kell.
65. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2007. január 1-jével kezdődő programozási időszakra vonatkozó közösségi támogatásra kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 15-én.