RÅDETS AFGØRELSE
af 17. maj 1999
om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne
(1999/437/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union, der ved Amsterdam-traktaten er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (i det følgende kaldet "Schengen-protokollen"), særlig artikel 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Der er den 18. maj 1999 på grundlag af artikel 6, stk. 1, i Schengen-protokollen indgået en aftale med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (i det følgende kaldet "afalen").
(2) der skal fastsættes gennemførelsesbestemmelser for visse bestemmelser i aftalen;
(3) der nedsættes i henhold til aftalen et blandet udvalg, der skal forelægges alle spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen og videreudviklingen af de EU-bestemmelser, som Island og Norge i medfør af aftalens artikel 2 har forpligtet sig til at gennemføre og anvende;
(4) det hører under Den Europæiske Unions kompetence at fastlægge de områder, inden for hvilke den fortsatte udvikling af de eksisterende EU-bestemmelser vil være omfattet af procedurerne i aftalen, navnlig procedurerne for drøftelse i det blandede udvalg;
(5) enhver ændring i fastlæggelsen af disse områder kan vedtages af Rådet med samme retsgrundlag som det, der gælder for denne afgørelse;
(6) anvendelsen af procedurerne i aftalen berører ikke aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller enhver anden aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Island og Norge eller indgået med disse stater på grundlag af artikel 24 og 38 i traktaten om Den Europæiske Union;
(7) denne afgørelse berører ikke anvendelsen eller fortolkningen af hverken protokollen om Danmarks stilling, der via Amsterdam-traktaten er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, eller andre bestemmelser i Schengen-protokollen;
(8) der bør fastsættes en samrådsprocedure i Rådet forud for enhver afgørelse, der skal træffes af det blandede udvalg om ophør eller fortsættelse af aftalen, med henblik på at nå frem til en fælles holdning mellem Rådets medlemmer -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
De procedurer, der er fastlagt i aftalen af 18. maj 1999, der er indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union, Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (i det følgende kaldet "aftalen"), skal anvendes på forslag og initiativer, der tager sigte på den videre udvikling af de bestemmelser, om hvilke Schengen-protokollen bemyndiger et tættere indbyrdes samarbejde, og som hører under et af følgende områder:
A. Personers passage af de ydre grænser til de stater, som har besluttet at ophæve kontrollen ved deres indre gænser, herunder de normer og regler, som de berørte stater skal overholde ved gennemførelsen af personkontrollen ved de ydre grænser, overvågningen af grænseområderne og samarbejdet mellem de tjenester, som har kompetence med hensyn til grænsekontrol.
B. Visum til kortvarige ophold, herunder især reglerne om ensartet visum, listen over lande, hvis statsborgere skal have visum for at kunne indrejse i de pågædende stater, og de lande, hvis statsborgere er fritaget fra denne pligt, samt de procedurer og betingelser, der gælder for udstedelse af ensartet visum, og samarbejdet og samrådet mellem de tjenester, der er kompetente med hensyn til denne udstedelse.
C. Fri bevægelighed i en periode på højst tre måneder for statsborgere fra tredjelande i de stater, som har besluttet at ophæve kontrollen ved deres indre grænser, og udsendelse af sådanne personer, når de opholder sig illegalt på disse staters område.
D. Bilæggelse af tvister mellem stater i de tilfælde, hvor en stat har udstedt eller påtænker at udstede opholdstilladelse til en udlænding, der er indberettet som uønsket af en anden stat.
E. Sanktioner, der skal gælde for transportvirksomheder og for dem, der organiserer illegal indvandring.
F. Beskyttelse af personoplysninger, som udveksles mellem de myndigheder, der er omhandlet i litra A og B.
G. Schengen-informationssystemet (SIS), herunder bestemmelserne om databeskyttelse og datasikkerhed, samt bestemmelserne om driften af de nationale dele af SIS og udveksling af oplysninger mellem disse nationale dele (SIRENE-systemet) samt virkningen af indberetninger til SIS af eftersøgte personer med henblik på arrestation og efterfølgende udlevering.
H. Enhver from for politisamarbejde, der omfattes af artikel 39-43, 46, 47, 73 og 126-130 i Schengen-gennemførelseskonventionen af 19. juni 1990 om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser, og som finder sted mellem de pågældende medlemsstater på tidspunktet for Amsterdam-traktatens ikrafttræden.
I. Retningslinjerne for retssamarbejde i straffesager, jf. artikel 48-63 og 65-69 i den i litra H omhandlede Schengengennemførelseskonvention af 1990, således som disse retningslinjer anvendes mellem de pågældende medlemsstater på tidspunktet for Amsterdam-traktatens ikrafttræden.
Artikel 2
Når en medlemsstat eller Kommissionen forelægger Rådet et forslag eller et initiativ, som den anser for at høre under et område, der er omfattet af artikel 1, anføres dette i den forelagte tekst.
Artikel 3
På anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen indkalder formandskabet til møde i komitéen sammensat af medlemsstaternes faste repræsentanter for at få drøftet, om et initiativ eller et forslag hører under et af de områder, der er omfattet af artikel 1.
Artikel 4
1. Når retsakter, der skal vedtages af Rådet, er en videreudvikling af bestemmelser, om hvilke Schengen-protokollen bemyndiger et tættere indbyrdes samarbejde, og som hører under et af de områder, der er omfattet af artikel 1, anføres dette.
2. Når en af de i stk. 1 omhandlede retsakter offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, anføres det, at den pågældende retsakt hører under et område, hvor Schengen-protokollen bemyndiger til et tættere indbyrdes samarbejde.
Artikel 5
Inden de delegationer, der repræsenterer Rådets medlemmer, deltager i en afgørelse i det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalens artikel 8, stk. 4, eller artikel 11, mødes de i Rådet for at undersøge, om der kan vedtages en fælles holdning.
Artikel 6
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 1999.
A Tanács határozata
(1999. május 17.)
az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról
(1999/437/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Amszterdami Szerződés által az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvre, amely a schengeni vívmányokat beilleszti az Európai Unió keretébe (a továbbiakban "Schengeni Jegyzőkönyv") és különösen annak 2. cikkére,
(1) mivel 1999. május 18-án, a Schengeni Jegyzőkönyv 6. cikkének első bekezdése alapján megállapodást kötöttek az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (a továbbiakban "megállapodás");
(2) mivel szükség van a megállapodás néhány rendelkezésének alkalmazásához szükséges szabályok meghatározására;
(3) mivel a megállapodás szerint vegyes bizottság alakul, amelynek feladata, hogy megvizsgálja az Európai Unió olyan rendelkezéseinek alkalmazásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos kérdéseket, amelyeknek Izland és Norvégia is vállalta a végrehajtását és alkalmazását a megállapodás 2. cikke alapján;
(4) mivel az Európai Unió feladata, hogy kijelölje azokat a területeket, amelyeken az Unió meglévő rendelkezéseinek továbbfejlesztésében a megállapodásban meghatározott eljárásokat alkalmazzák, különösen a vegyes bizottságon belüli megbeszélésekre vonatkozó eljárásokat;
(5) mivel a Tanács e területek jegyzékének bármely módosítását ugyanazon a jogalapon elfogadhatja, amelyen ez a határozat áll;
(6) mivel a megállapodásban meghatározott eljárások alkalmazása nem érinti az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást, vagy bármely más megállapodást az Európai Közösség, Izland és Norvégia között, vagy az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikke alapján ezekkel az államokkal kötött bármely megállapodást;
(7) mivel ez a határozat nem érinti sem az Amszterdami Szerződés által az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéséhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek, sem a Schengeni Jegyzőkönyv egyéb rendelkezéseinek alkalmazását, illetve értelmezését;
(8) mivel szükség van a Tanácson belül olyan egyeztetési eljárás kialakítására, amelynek célja, hogy a Tanács tagjai közös álláspontra jussanak mielőtt a vegyes bizottság határoz a megállapodás megszüntetéséről, illetve folytatásáról,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, 1999. május 18-án e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodásban (a továbbiakban a "megállapodás") meghatározott eljárásokat azoknak a rendelkezéseknek a továbbfejlesztésére tett javaslatok és kezdeményezések során alkalmazzák, amelyek tekintetében a Schengeni Jegyzőkönyv megerősített együttműködést engedélyez és amelyek a következő területek egyikéhez tartoznak:
A. Olyan államok külső határainak átlépése, amelyek úgy határoztak, hogy megszüntetik az ellenőrzéseket belső határaikon, beleértve azokat a szabályokat és előírásokat is, amelyeket az érintett államoknak be kell tartaniuk a külső határaikon történő személyellenőrzések, a határok őrizete és a határellenőrzésért felelős szervekkel történő együttműködés során.
B. Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok, különösen az egységes vízumra vonatkozó szabályok, azoknak az országoknak a jegyzéke, amelyek állampolgárainak vízumra van szüksége az érintett államokba, és azoknak, amelyek állampolgárai mentesek a vízumkötelezettség alól, valamint az egységes vízum kiadásának eljárása és feltételei, továbbá együttműködés és konzultáció a vízumkiadásra jogosult szervek között.
C. A harmadik országok állampolgárai számára maximum három hónapos szabad mozgás azoknak az államoknak a területén, amelyek úgy határoztak, hogy eltörlik az ellenőrzést belső határaikon, és a jogellenesen ott tartózkodó személyek kitoloncolása.
D. Államok közötti vita rendezése olyan esetekben, amikor az egyik állam tartózkodási engedélyt adott ki vagy szándékozik kiadni olyan külföldi számára, aki egy másik államban beléptetési tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés hatálya alatt áll.
E. A fuvarozókra és az illegális bevándorlás szervezéséért felelős személyekkel szemben alkalmazandó szankciók.
F. Az A. és B. pontban említett szervek között kicserélt személyes adatok védelme.
G. A Schengeni Információs Rendszer (SIS), ezen belül az adatok biztonságára és védelmére vonatkozó rendelkezések, a SIS nemzeti részeinek működését, és a nemzeti részek közötti információcserét (SIRENE rendszer) szabályozó rendelkezések, valamint a kiadatás céljából elfogni kívánt személyekre vonatkozó, a SIS-ben elhelyezett figyelmeztető jelzések hatása.
H. A rendőrségi együttműködés bármely formája, amelyre az 1990. június 19-i, a közös határokon történő ellenőrzés megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 39-43., 46., 47., 73. és 126-130. cikke vonatkozik abban a formában, ahogyan azt az érintett tagállamok az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének idején gyakorolták.
I. A H. pontban említett 1990. évi Egyezmény 48-63. és 65-69. cikkében leírt büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés szabályai, ahogyan azokat az érintett tagállamok alkalmazták az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének idején.
2. cikk
Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság olyan javaslatot vagy kezdeményezést terjeszt a Tanács elé, amely megítélése szerint az 1. cikkben érintett területhez tartozik, ezt az előterjesztett szövegben jelzi.
3. cikk
Az egyik tagállam vagy a Bizottság kérésére, az elnökség megbeszélésre hívja össze a tagállamok Állandó Képviselőinek Bizottságát, hogy lehetővé tegye annak megvitatását, hogy a javaslat vagy kezdeményezés az 1. cikkben említett területhez tartozik-e vagy sem.
4. cikk
(1) Azok a Tanács elé terjesztett jogi aktusok, amelyek azokat a rendelkezéseket fejlesztik tovább, amelyekkel kapcsolatban a Schengeni Jegyzőkönyv értelmében megerősített együttműködés engedélyezett, és amelyek az 1. cikkben foglalt területek egyikéhez tartoznak, egy erre utaló jelzést fognak tartalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben említett jogi aktusoknak az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése arra utaló jelzést tartalmaz, hogy a jogi aktus olyan területre vonatkozik, amelynek tekintetében a Schengeni Jegyzőkönyv értelmében megerősített együttműködés engedélyezett.
5. cikk
Mielőtt a Tanács tagjait képviselő delegációk részt vesznek a megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése vagy 11. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság határozathozatalában, a Tanácson belül megbeszélést tartanak, annak megállapítása végett, hogy lehetséges-e közös álláspont kialakítása.
6. cikk
Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 1999. május 17-én.