RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 407/2007
af 16. april 2007
om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 18. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (2) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Fortsættelse af proceduren
(2)
Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær fra Kina blev alle parter underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for forordningen om midlertidig told. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(3)
Nogle af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne blev gennemgået, og de foreløbige resultater blev i påkommende tilfælde ændret i overensstemmelse hermed.
(4)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at indføre endelige foranstaltninger og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (endelig fremlæggelse). De berørte parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(5)
Kommissionen vedblev med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Ud over kontrolbesøgene hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende brugere og importører i Fællesskabet:
Importører/forhandlere
-
BS Foods BV, Gennep, Nederlandene
-
Skogsmat AB, Karlstad, Sverige
Brugere/forarbejdningsvirksomheder
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Østrig
-
Agrana SA, Neuilly-sur-Seine, Frankrig
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark
-
Groupe Danone, Paris, Frankrig
-
Materne S.A.S., Limonest, Frankrig
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrig.
4. Undersøgelsesperiode (UP)
(6)
Undersøgelsesperioden vedrørende dumping og skade (undersøgelsesperioden) omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
(7)
En berørt part drog den valgte undersøgelsesperiode i tvivl og hævdede, at år 2005 ikke var repræsentativt, da importpriserne det år var unormalt lave. Valget af UP er imidlertid sket i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1, hvori det fastsættes, at UP normalt skal omfatte en periode på mindst seks måneder umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Derfor blev påståede særlige forhold vedrørende år 2005 ikke afspejlet i valget af UP, men undersøgt i årsagssammenhængsanalysen.
(8)
Derfor bekræftes undersøgelsesperioden (UP), jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told.
5. Den pågældende vare og samme vare
(9)
I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Kina og for øjeblikket opført under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
(10)
En række berørte parter fastholdt, at der er betydelig forskel på de forskellige typer frosne jordbær, for så vidt angår anvendelse og kvalitet. De hævdede i den forbindelse, at frosne jordbær med oprindelse i Kina ikke var sammenlignelige med jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen.
(11)
I betragtning 15 i forordningen om midlertidig told blev det fastslået, at undersøgelsen har vist, at trods forskelle, for så vidt angår sorter, kvalitet, størrelse og efterfølgende forarbejdning, har alle de forskellige typer af den pågældende vare og frosne jordbær fremstillet og solgt i EF af EF-erhvervsgrenen samme grundlæggende fysiske og biologiske egenskaber og anvendes grundlæggende til samme formål. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare. Da parterne ikke fremkom med yderligere argumenter til støtte for deres påstand, og der ikke kom nye oplysninger frem, blev denne påstand afvist.
(12)
Da der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende varedefinitionen og samme vare, bekræftes indholdet og de foreløbige konklusioner i betragtning 12-16 i forordningen om midlertidig told.
B. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(13)
Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, der kunne føre til at ændre beslutningen om markedsøkonomisk behandling. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 17-26 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
2. Individuel behandling
(14)
De tre eksporterende producenter, der blev nægtet individuel behandling, slog til lyd for, at afgørelsen blev taget op til fornyet behandling. De pågældende tre virksomheder opfyldte ikke kriterie b og e i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Af kriterie b fremgår, at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. Ifølge kriterie e kræves, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(15)
Ingen af de af de tre pågældende virksomheder fremførte argumenter, som kunne ændre den afgørelse, der var blevet truffet i den foreløbige fase. Det kom navnlig frem, at de tre virksomheder var udsat for statslig indgriben, hvilket forhindrede dem i frit at fastsætte eksportmængder (kriterie b).
(16)
Endvidere var den statslige indgriben også af en sådan art, at omgåelse af foranstaltningerne var sandsynlig, hvis der fastsattes forskellige toldsatser for individuelle eksportører (kriterie e).
(17)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende individuel behandling, bekræftes resultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
3. Den normale værdi
(18)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre ved afgørelsen om at bruge Tyrkiet som referenceland. Beslutningen bekræftes derfor. Med henblik på at fastsætte den normale værdi var hjemmemarkedspriserne på tyrkiske jordbær blevet justeret for at tage hensyn til, at de er af bedre kvalitet end de kinesiske jordbær (jf. betragtning 39 og 44 i forordningen om midlertidig told).
(19)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne i betragtning 29-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(20)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om resultaterne vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 43 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(21)
Der henvises til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke foreligger nogen bemærkninger, der kan ændre resultaterne i den betragtning, bekræftes de foreløbige resultater.
6. Dumpingmargen
(22)
På baggrund af ovennævnte er de endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Alle andre virksomheder 66,9 %
C. SKADE
1. Produktion i Fællesskabet
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den samlede produktion i Fællesskabet som anført i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(24)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes definitionen af EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told.
3. Anvendelse af stikprøver med henblik på skadesvurderingen
(25)
I betragtning af det store antal producenter af frosne jordbær i Fællesskabet blev der udvalgt en stikprøve på otte producenter i forbindelse med skadesvurderingen. En berørt part påstod, at stikprøven af EF-producenter ikke var repræsentativ, fordi alle de udvalgte EF-producenter befandt sig i Polen. Det blev hævdet, at en stikprøve sammensat på grundlag af den største produktionsmængde også skulle tage producenternes geografiske placering i betragtning for at være repræsentativ.
(26)
Ifølge betragtning 54 i forordningen om midlertidig told er stikprøven blevet udvalgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en stikprøve kan udvælges på grundlag af den største producerede mængde, der kan anses for repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.
(27)
En stikprøve udvalgt på grundlag af denne metode ville derfor først og fremmest skulle tage hensyn til repræsentativiteten, for så vidt angår produktionsmængde. Det er ikke påkrævet, at stikprøven også skal være geografisk repræsentativ. Dette aspekt kan, men skal ikke, tages i betragtning.
(28)
Eftersom produktionen af frosne jordbær i vidt omfang er koncentreret i Polen, ikke blot for så vidt angår mængder, men også for så vidt angår antal producenter, ville inddragelse af det geografiske aspekt i dette tilfælde endvidere ikke forhindre udvælgelse af en stikprøve bestående udelukkende af polske producenter. Dette argument blev derfor afvist.
(29)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger hertil, bekræftes udvælgelsen af stikprøven med henblik på skadesvurderingen, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midlertidig told.
4. Forbruget i Fællesskabet
(30)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af forbruget i Fællesskabet, jf. betragtning 56-59 i forordningen om midlertidig told.
5. Importen til Fællesskabet fra de berørte lande
5.1. Importens omfang og markedsandel
(31)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af den pågældende imports omfang og markedsandel, jf. betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Importpriser og underbud
(32)
En part hævdede, at der i forbindelse med underbudsanalysen burde foretages en justering for at tage hensyn til kvalitetsforskellene imellem frosne jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenters. Det blev imidlertid bemærket, at kun visse af de eksporterende producenters salgstransaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af underbud i den foreløbige fase. Der blev set væk fra salg af lavkvalitetseksportvarer, fordi sådanne lavkvalitetsvarer ikke produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen. På den baggrund var den krævede justering ikke berettiget. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne vedrørende importpriser og underbud i betragtning 62-64 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. EF-erhvervsgrenens situation
(33)
En række berørte parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens priser steg i 2006 til omkring 1 000 EUR pr. ton, og at dette burde afspejle sig i skadesvurderingen. Det skal imidlertid anføres, at UP dækkede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005, og at den periode, i hvilken tendenser af relevans for skadesvurderingen blev undersøgt, dækkede perioden fra 1. januar 2002 til slutningen af UP. På den baggrund er prisbevægelser efter UP ikke blevet taget i betragtning i forbindelse med skadesvurderingen i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, sidste punktum. Betydningen af prisstigningerne i 2006 er imidlertid omhandlet nedenfor i afsnit D. Årsagssammenhæng (betragtning 51-54).
(34)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved de tal vedrørende EF-erhvervsgrenens situation eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.1. Oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed
(35)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved tallene vedrørende de makroøkonomiske oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 86-88 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7. Konklusion om skade
(36)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
D. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Bemærkninger fremsat af de berørte parter
(37)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger påstod en række berørte parter, at den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes andre faktorer. Flere af disse påstande var allerede blevet behørigt behandlet i forordningen om midlertidig told. Nedenfor bringes evt. nye argumenter op.
2. Følgevirkninger af import fra tredjelande
(38)
Det blev fremført, at der ikke blev taget nok hensyn til import fra Marokko som årsag til skaden. En part satte spørgsmålstegn ved fortolkningen af tallene i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at Marokkos priser i UP var lavere end EF-erhvervsgrenens break-even pris. Det blev hævdet, at dette havde bidraget til skaden.
(39)
Tabellen i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told viser, at Marokkos pris konsekvent var væsentlig højere end EF-erhvervsgrenens. Marokkos eksportører var også berørt af de kinesiske eksportørers lave priser og blev nødt til at svare igen ved at sætte priserne til Fællesskabet ned. Dette bekræftes af de faldende importmængder af frosne jordbær fra Marokko. Argumentet måtte derfor afvises.
3. Følgevirkninger af kursudsving
(40)
I løbet af UP blev zlotyen nedskrevet i forhold til euroen. En række berørte parter hævdede, at det prisfald, EF-erhvervsgrenen led under, ville se mindre dramatisk ud, hvis beregningerne blev analyseret i zloty snarere end i euro. Mellem 2004 og 2005 svingede zlotyen faktisk med omkring 10 %. Men når man vurderer tendenserne i fællesskabspriserne mellem disse to år, var prisfaldet i euro på 35 %.
(41)
Hvis man tager hensyn til forskellen imellem kurssvingningen på omkring 10 % og prisfaldet på 35 %, kan zlotyens nedskrivning i forhold til euroen ikke betragtes som en hovedårsag til faldet i EF-erhvervsgrenens priser. Argumentet måtte derfor afvises.
4. Følgevirkninger af påståede strukturelle mangler eller spekulative erhvervsmæssige beslutninger i EF-erhvervsgrenen
(42)
En række berørte parter videreudviklede det argument, der allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told i betragtning 106-110, at skaden var selvpåført og skyldtes forkerte erhvervsmæssige beslutninger og strukturelle vanskeligheder i EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev en beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning vedheftet et arbejdsdokument om samme emne (3), og en beslutning fra Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning, vedtaget den 12. oktober 2006 (4), anført som støtte for disse påstande.
(43)
Det skal bemærkes, at Kommissionen tog hensyn til beretningen i forbindelse med sine foreløbige resultater, jf. henvisningen i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told. Selvom beretningen og beslutningen indeholder vigtige baggrundsoplysninger om sektoren for røde frugter i Fællesskabet, skal det bemærkes, at de begge i højere grad fokuserer på problemerne blandt producenter af friske jordbær end på EF-erhvervsgrenen (fryseindustrien). Men under alle omstændigheder konkluderer hverken beretningen eller beslutningen, at EF-erhvervsgrenens problemer skyldes strukturelle mangler ved selve EF-erhvervsgrenen.
(44)
Det hævdedes også, at Polens tiltrædelse af EU havde medført, at polsk arbejdskraft var flyttet til lande med højere lønninger, og således havde givet erhvervsgrenen yderligere problemer i form af øgede arbejdsomkostninger på hjemmemarkedet. Det blev endvidere anført, at som følge af nye grænserestriktioner kunne EF-erhvervsgrenen ikke længere regne med billigere arbejdskraft fra nabolande uden for EU. Det blev anført, at denne udvikling har haft betydelige negative virkninger på en så arbejdskraftintensiv erhvervsgren.
(45)
Udviklingen kunne have medført øgede arbejdsomkostninger for producenterne. Men den eventuelle stigning vedrører producenternes omkostninger direkte, ikke EF-erhvervsgrenens omkostninger (fryseindustrien). Derfor er der kun delvis sammenhæng mellem producenternes øgede omkostninger og EF-erhvervsgrenens omkostninger. I henhold til Kommissionens beretning og arbejdsdokument, jf. betragtning 42, skulle salgspriserne for friske jordbær, til trods for stigende produktionsomkostninger, endvidere være faldet snarere end steget efter Polens tiltrædelse af EU. Da salgspriserne faldt, kunne stigningen i omkostningerne for producenter af friske jordbær ikke have haft virkninger på EF-erhvervsgrenen. Argumentet må derfor afvises.
(46)
En part hævdede, at EF-erhvervsgrenens investeringer og omstrukturering med henblik på forbedring af effektiviteten har haft negative virkninger for rentabilitet og likviditet. Men EF-erhvervsgrenens eventuelle investeringsomkostninger kan ikke ændre ved det forhold, at priserne faldt så meget, at de blev skadevoldende, i undersøgelsesperioden, og at det var de lave priser, der havde den allerstørste virkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Investeringerne har i virkeligheden medvirket til at øge EF-erhvervsgrenens effektivitet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. Argumentet må derfor afvises.
(47)
Endvidere hævdedes det, at den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, var selvpåført, for varekvaliteten var ringere end kvaliteten på varer fra Spanien og Californien. I den forbindelse skal det bemærkes, at Spanien og Californien begge først og fremmest producerer til markedet for friske jordbær, og at der ikke har været tegn på, at EF-erhvervsgrenen har tabt markedsandele i forhold til disse producenter. Der blev importeret under 200 tons frosne jordbær fra USA i undersøgelsesperioden, og de kan ikke have haft en betydelig virkning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Argumentet må derfor afvises.
(48)
Hvad angår de påståede strukturelle mangler ved EF-erhvervsgrenen, foreligger der under alle omstændigheder ingen dokumentation herfor. Påstandene må derfor afvises. Konklusionerne i betragtning 106-110 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
5. Selvpåført skade som følge af EF-erhvervsgrenens prisniveau
(49)
Hvad angår påstanden om EF-erhvervsgrenens spekulative erhvervsmæssige beslutninger, jf. betragtning 108 og 110 i forordningen om midlertidig told, hævdede en bruger, at priserne på Fællesskabets marked ikke blev bestemt af kinesisk import, men hovedsagelig af EF-erhvervsgrenen, som har den største markedsandel. Denne part påstod således, at tendensen med faldende priser skyldtes EF-erhvervsgrenen og ikke dumpingimport fra Kina.
(50)
EF-erhvervsgrenen havde ganske rigtigt en markedsandel på 59 % i undersøgelsesperioden og spillede derfor fortsat en væsentlig rolle for markedspriserne. Men selvom EF-erhvervsgrenen havde en stor markedsandel, kan det ikke nægtes, at billig import fra Kina, som lå 6 % under EF-erhvervsgrenens priser, havde en negativ virkning på markedspriserne. Dumpingimporten trykkede priserne i Fællesskabet generelt, og det lykkedes også Kina at øge markedsandelen fra 4 % i 2002 til 20 % i undersøgelsesperioden. Argumentet må derfor afvises.
6. Frosne jordbærs cyklus og virkningen af høstens størrelse
(51)
Frosne jordbær er en følsom landbrugsvare, og undersøgelsen har vist, at udbuddet af friske jordbær er af stor betydning for prisen på frosne jordbær. Flere interesserede parter hævdede, at den særdeles dårlige høst i 2003 var en af de væsentligste årsager til den skade, der blev forvoldt i undersøgelsesperioden. Nogle interesserede parter hævdede også, at priserne på jordbær typisk følger en cyklus på fire år, fordi prisstigninger fører til overproduktion og derefter til prisdyk. Det hævdedes, at 2005 var lavpunktet i denne cyklus, og at de særdeles lave priser det år skyldtes naturlige udsving. Der kunne også konstateres prisudsving i en periode før 2002, og argumentet blev yderligere underbygget af prisstigningen på +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden.
(52)
Yderligere analyser af priserne på frosne jordbær ud over den betragtede periode viste faktisk, at der også var tale om prissvingninger i en længere periode før 2002. Det kan eksempelvis nævnes, at i 2001 førte den store høst til meget lave priser. Disse lave priser førte dernæst til et fald i produktionen af friske jordbær de følgende år, hvorved priserne igen blev stabiliseret. En analyse af udviklingen underbygger påstanden om, at priserne på den pågældende vare følger en cyklus, som i høj grad påvirkes af vejret og høstens størrelse.
(53)
Importen fra Kina steg dog som bekendt i volumen med 380 % til priser, som faldt med 38 % i den betragtede periode, og det havde en betydelig virkning på den finansielle situation i EF-erhvervsgrenen, som meldte om ikke-bæredygtige tab.
(54)
Selvom de naturlige udsving i priserne på frosne jordbær og følgerne af høstens størrelse uden tvivl har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, kan dette ikke i sig selv betragtes som den eneste eller største årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
7. Konklusion om årsagssammenhæng
(55)
Som anført i konklusionerne i betragtning 97 og 98 i forordningen om midlertidig told har undersøgelsen vist, at der var en sammenhæng imellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der kunne konstateres i forbindelse med EF-erhvervsgrenen.
(56)
Undersøgelsen har også vist, at der er en sammenhæng mellem EF-erhvervsgrenens priser og de prisudsving, der er forbundet med de frosne jordbærs cyklus og sæsonbestemte ændringer i høsten. Konklusionen underbygges af data fra den betragtede periode og tiden før samt af udviklingen efter undersøgelsesperioden.
(57)
Selvom de frosne jordbærs cyklus kan have forværret EF-erhvervsgrenens finansielle situation, kan det kraftige fald i EF-erhvervsgrenens priser og den negative udviklingstendens, som analysen af EF-erhvervsgrenens situation afdækkede, jf. betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told, ikke alene tilskrives »naturlige udsvingsmønstre«. Analysen af virkningerne af varens cyklus og høstens størrelse underbygger derfor ikke det argument, at disse faktorer ville have været tilstrækkeligt væsentlige til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(58)
I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told.
E. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle forhold
(59)
Efter at der blev indført midlertidige foranstaltninger, er det i lyset af bemærkninger og yderligere data fra interesserede parter blevet undersøgt, hvorvidt den foreløbige konklusion om, at indførelse af foranstaltninger ikke var i strid med Fællesskabets interesser, fortsat var gyldig. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forarbejdningsvirksomhedernes/brugernes og producenternes.
(60)
Kommissionen henvendte sig til en lang række interesserede parter for at høre deres synspunkter. Ud over EF-erhvervsgrenen blev også repræsentanter for alle de største mærker på markedet hørt; det samme gælder sammenslutninger, som repræsenterer brugernes interesser, og der blev foretaget yderligere kontrol på stedet.
2. EF-erhvervsgrenens og leverandørernes interesser
(61)
Den foreløbige undersøgelse viste, at Fællesskabets produktion fremstilles af en lang række producenter i fryseindustrien, som beskæftiger ca. 2 700 personer inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Der er også delvis sammenhæng mellem fryseindustriens situation og de producenter, der leverer jordbær, for sidstnævnte dyrker kun den type jordbær, som er beregnet til nedfrysning, og fryseindustrien er det eneste marked for den pågældende vare.
(62)
EF-producenterne blev som bekendt forvoldt betydelig skade i den betragtede periode og meldte om tab på 12,5 % som følge af dumpingimporten. Tabene blev anmeldt, selvom EF-erhvervsgrenen reducerede sine omkostninger ved at sænke de priser, den betalte til producenterne for friske jordbær. Den pris, der blev betalt for friske jordbær, lå under producenternes produktionsomkostninger og var derfor hverken bæredygtig for producenterne eller EF-erhvervsgrenen i det lange løb. Hvis priserne på frosne jordbær igen skulle falde til under det ikke-skadevoldende niveau, ville det få følger på to måder. EF-erhvervsgrenen ville lide finansielle tab, men ville også risikere at komme til at mangle friske jordbær på lang sigt, for de priser, den ville kunne betale til producenterne, ville være så lave, at producenterne ville risikere at gå fallit. Som bekendt skønnes der at have været 96 700 kommercielle producenter af friske jordbær i Polen i 2002, hvoraf ca. 80 000 var involveret i dyrkning af jordbær til videreforarbejdning. Selvom antallet muligvis er faldet som følge af sektorens konsolidering, fremgår det alligevel helt klart, at jordbærdyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet for mange producenter i Polen. Det hævdes, at jordbærdyrkningssektoren i Polen er af central betydning for en række regioner i landet, som ellers er kendetegnet ved stor arbejdsløshed, og at manglende foranstaltninger ville få arbejdsløshedstallet til at stige yderligere. Det er også blevet anført, at disse producenter ikke kan gå over til at dyrke andre, mere fortjenstgivende afgrøder, da jordbundsforholdene i disse områder hovedsagelig egner sig til jordbærdyrkning.
(63)
Som anført i forordningen om midlertidig told (betragtning 139) har de priser, der blev betalt til producenterne, siden 2004 været så lave, at produktionsomkostningerne ikke er blevet dækket.
(64)
Som det fremgår af den i betragtning 42 nævnte beretning fra Kommissionen, er de polske jordbærproducenter en opsplittet erhvervsgren, og de vil sandsynligvis ikke kunne nå ud til andre markeder end den lokale fryseindustri. Derfor ville forværringen af fryseindustriens finansielle situation få betydelige konsekvenser for producenterne. Efter undersøgelsesperioden steg markedspriserne igen til et ikke-skadevoldende niveau, og importen fra Kina faldt, men selvom det måske i et vist omfang kan skabe tvivl om, hvorvidt det er nødvendigt med foranstaltninger til at forbedre EF-erhvervsgrenens situation, er der ikke tegn på, at stigningen er af permanent karakter eller bliver langvarig.
(65)
Under disse omstændigheder er det klart, at EF-erhvervsgrenen og producenterne ville drage fordel af, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, og at foranstaltninger kunne medvirke til at stabilisere Fællesskabets marked. Priserne på frosne jordbær ville ikke blive trykket af importerede jordbær fra Kina. På den måde ville EF-producenterne kunne hæve priserne og opnå en rimelig fortjenstmargen. Det ville med stor sandsynlighed få positive følger for leverandørerne. Det konkluderes derfor, at det ville være i EF-erhvervsgrenens og jordbærproducenternes interesse, at der indføres foranstaltninger.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(66)
Som følge af resultaterne i forbindelse med den foreløbige undersøgelse aflagde Kommissionen besøg hos yderligere to importører af den pågældende vare. Disse importører indfører den pågældende vare fra Kina, selvom de også begge forhandler jordbær produceret i EU; sidstnævnte tegner sig for 50-60 % af deres respektive indkøb. Det skal dog bemærkes, at handel med frosne jordbær kun udgør en del af deres aktiviteter og tegner sig for 30-50 % af deres samlede omsætning. Deres import fra Kina udgør ca. 14 % af den samlede import af den pågældende vare. Importørerne anses derfor for at være repræsentative. Begge importører gav udtryk for, at de var imod antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen har vist, at da efterspørgslen efter jordbær er bestemt af forbrugernes præferencer, som ikke vil blive påvirket af antidumpingforanstaltninger, vil efterspørgslen efter frosne jordbær sandsynligvis ikke ændre sig. Derfor vil importører sandsynligvis ikke blive påvirket af højere priser, da de vil kunne blive ved med at importere de samme mængder som før og med stor sandsynlighed kunne overføre en væsentlig del af de yderligere omkostninger i forbindelse med frosne jordbær til brugerne. Dette bekræftes af, at tidligere prisforskelle ikke har påvirket importørernes salgspriser og fortjenstmargener, som er forblevet forholdsvis stabile.
(67)
Den foreløbige konklusion i forordningen om midlertidig told, dvs. at højere importpriser ikke forventes at få stor virkning for importørerne, bekræftes hermed.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
4.1. Samarbejdets omfang
(68)
Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told var brugernes og forarbejdningsvirksomhedernes reaktion begrænset i begyndelsen. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen vanskeligt ved at indsamle og efterprøve data, som kunne underbygge brugerindustriens påstande. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gjorde Kommissionen derfor en fornyet indsats for at tilskynde til samarbejde. Der blev aflagt supplerende kontrolbesøg hos otte brugervirksomheder. Fem af disse virksomheder leverede data, som kunne bruges til en konsekvensanalyse, der gav mening. Der blev indsamlet yderligere oplysninger og data. Med udgangspunkt i disse supplerende oplysninger foretog Kommissionens tjenestegrene en ny analyse af de virkninger, som foranstaltninger eventuelt kunne få for EF-brugerne.
(69)
En interesseret part hævdede, at der ikke burde tages hensyn til dette samarbejde, da det ikke var blevet givet til kende inden fristen i indledningsmeddelelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at de samarbejdende virksomheder gav sig til kende og fremsatte bemærkninger om de midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser.
(70)
De oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, tegner sig for ca. 9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Endvidere var de forskellige brugersektorer repræsenteret; producenter af jordbærtilberedninger, som bruges i andre varer (f.eks. yoghurt), yoghurtproducenter og producenter af jordbærsyltetøj og -marmelade. Endelig tegner de samarbejdende sammenslutninger sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug af frosne jordbær. Det er almindelig praksis at anerkende et sådant niveau som værende repræsentativt. Derfor blev argumentet om manglende repræsentativitet afvist.
4.2. Foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne
(71)
Brugerindustrien hævdede, at Kommissionen ikke burde evaluere foranstaltningernes indvirkning ved blot at analysere en eventuel prisstigning på importerede jordbær fra Kina. Foranstaltninger ville få en bred vifte af konsekvenser for markedet, f.eks. også for frosne jordbær fra andre kilder.
(72)
En nærmere analyse har faktisk vist, at foranstaltninger med stor sandsynlighed vil forårsage en mere generel prisstigning, som ikke er begrænset til 34,2 % (den midlertidige toldsats) for jordbær fra Kina. De kan også føre til en prisstigning for EF-erhvervsgrenen på ca. 19 %, op til det beregnede ikke-skadevoldende niveau. Det ser faktisk ud til, at det er umuligt at undgå en sådan generel prisstigning, for til forskel fra andre sektorer og i betragtning af de begrænsninger, der følger af vejret og høstresultaterne, har EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke mulighed for at anvende andre strategier, som f.eks. en forøgelse af afsætningen på markedet. Da EF-erhvervsgrenen og importen fra Kina tilsammen tegner sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug, er det endelig også meget sandsynligt, at andre lande, som eksporterer frosne jordbær til Fællesskabet, også vil hæve deres priser for at følge »de prisførende«.
(73)
Hvad angår brugernes jordbærrelaterede aktiviteter, vil indførelsen af told svarende til de midlertidige foranstaltninger under disse omstændigheder medføre en stigning i omkostningerne til input for brugerne på i gennemsnit ca. 6 %. En hel del af brugerne ville faktisk blive tvunget ud i en tabsgivende situation. Konklusionerne er baseret på de jordbærrelaterede aktiviteter, eftersom undersøgelsen fokuserer på frosne jordbær som den pågældende vare og ikke vedrører andre af de involverede virksomheders aktiviteter. I forbindelse med en skade- og dumpinganalyse er det også nødvendigt at sikre, at de samme aktiviteter sammenlignes, dvs. aktiviteter i tilknytning til den vare, der undersøges.
Nedenstående tabel viser virkningen på de kontrollerede brugeres omkostninger:
Virksomhed
Faktisk fortjeneste (undersøgelsesperioden) 2005 (5)
Fortjeneste på grundlag af tal for 2005 (undersøgelsesperioden), forudsat at priserne på jordbær, uanset oprindelse, stiger i overensstemmelse med angivelserne i betragtning 74, og at priserne ved videresalg forbliver uændrede (5)
Fortjeneste som i den foregående kolonne, men på grundlag af indberettede faktiske (eller forhøjede) priser ved videresalg for 2006 (5)
Jordbærvarernes andel af virksomhedens omsætning (2005)
Virksomhedens samlede rentabilitet (2005)
Virksomhed A
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem - 4 % og - 6 %
Mellem - 3,0 % og - 5,0 %
Mellem 25 % og 30 %
Mellem + 2,5 % og + 5,0 %
Virksomhed B
Mellem + 1,0 % og + 2,5 %
Mellem - 1,0 % og - 2,5 %
Ca. 0 %
Mellem 12 % og 17 %
Mellem + 4,0 % og + 5,5 %
Virksomhed C
Ca. 0 %
Ca. - 1 %
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem 5 % og 10 %
Ca. 0 %
Virksomhed D
Mellem + 12,0 % og + 14,0 %
Mellem + 4,0 % og + 8,0 %
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem 10 % og 15 %
Mellem + 5,0 % og + 8,0 %
Virksomhed E
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem - 4,0 % og - 6,0 %
Mellem - 7,0 % og - 9,0 %
Mellem 18 % og 23 %
Ca. 1 %
(74)
De samarbejdende producenter af jordbærtilberedninger og syltetøj og marmelade ville blive mest påvirket af en stigning i jordbærpriserne. Det skyldes, at jordbær spiller en meget større rolle end andre ingredienser i syltetøjs- og marmeladeopskrifter. For de pågældende virksomheder ville faldet i fortjenstmargenen ligge på 7-8 procentpoint, og det ville udløse et tab på ca. 5 % for to af dem.
(75)
For de samarbejdende yoghurtproducenter tegner udgifterne til jordbær sig for en forholdsvis mindre del af deres produktionsomkostninger, for udgifterne til mælkeprodukter indgår i beregningen for opskriften. Men det kunne konstateres, at deres fortjenstmargen i gennemsnit var ret lav. Selvom de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med en given yoghurt kun stiger med 2 %, er det tilstrækkeligt til at ændre en fortjeneste på ca. 1 % til et tab på ca. 1 %.
(76)
Derfor kan foranstaltningernes virkning for brugerindustrien i form af en stigning i omkostningerne blive større end skønnet i forbindelse med den analyse, der førte til midlertidige foranstaltninger. Men som det fremgår af punkt 4.4 nedenfor, vil virkningen på omkostningerne sandsynligvis mærkes mindre på lang sigt.
4.3. Manglende muligheder for at overføre omkostningsstigninger i distributionskæden
(77)
En brugersammenslutning hævdede, at told ville være til skade for EF-baserede brugere af frosne jordbær, som er konkurrencedygtige på verdensmarkedet. Sammenslutningen hævdede, at tolden ikke kunne overføres til kunderne (detailhandlere og distributører), eftersom mange brugere indgik langfristede fastpriskontrakter med disse kunder. De faste priser betyder, at brugerne skal finansiere eventuelle yderligere prisstigninger. Mange brugere hævdede og kunne dokumentere, at de store detailhandlere/distributører trykkede priserne, og at det var meget vanskeligt at hæve priserne. Det hævdedes, at priserne i kontrakterne mellem brugere og detailhandel fastsættes for en periode på fra seks måneder til et år. Derfor hævder brugerne, at de ikke har andet valg end at afholde de yderligere omkostninger selv. I betragtning af ovenstående må det antages, at brugerne sandsynligvis er nødt til at afholde de øgede udgifter, i det mindste på kort sigt. Men undersøgelsen har imidlertid også vist, at til trods for foranstaltningernes negative konsekvenser for rentabiliteten i forbindelse med varer, som den pågældende vare indgår i, ville brugervirksomhedernes samlede rentabilitet forblive positiv for de flestes vedkommende.
(78)
Omkostningsstigninger kan få en vis indvirkning på priserne, hvis de kan overføres til forbrugerne. Frugttilberedninger, navnlig yoghurt, indgår som en fast del af mange forbrugeres kost. Yoghurt med jordbærsmag tegner sig for ca. 20-30 % af yoghurtmarkedet, og selvom ingen forbrugersammenslutninger har fremsat bemærkninger, kan det ikke udelukkes, at en prisstigning kan få følger for forbrugerne, i det mindste på mellemlang sigt. Det samme gælder for syltetøj og marmelade.
4.4. Tidsbegrænset virkning for brugerne
(79)
Som det fremgår af punkt 4.3 og 4.4, vil foranstaltninger sandsynligvis få konsekvenser for omkostningerne i forbindelse med brugernes input af råvarer, og brugerne har endvidere anført, at de selv bliver nødt til at finansiere stigningen i omkostningerne i den periode, som kontrakten med detailhandelen omfatter. Det må dog formodes, at der bliver mulighed for at overføre en eventuel stigning i omkostningerne senere, for kontrakterne er af begrænset varighed.
4.5. EF-erhvervsgrenens forsyningsmuligheder
(80)
De fleste brugere anførte, at udbuddet af polske jordbær af Senga Sengana-sorten er af afgørende betydning både for omfanget og kvaliteten af hele den række varer, som fremstilles af frosne jordbær. Derfor ville en forværring af EF-erhvervsgrenens situation få en betydelig negativ virkning for dem. Det kan ikke udelukkes, at brugerne i tilfælde af begrænset eller manglende udbud af polske jordbær på markedet ville få alvorlige problemer med at finde alternative forsyningskilder for de jordbærsorter, der dyrkes i Polen. Det ser faktisk ud til, at det er højst usandsynligt, at der kan findes sådanne alternative kilder, for brugerne har selv anført, at jordbær af den kvalitet, der findes i Polen, ikke findes andetsteds. Det kan heller ikke udelukkes, at brugerne selv i en situation med mindre konkurrence på markedet alligevel ville blive konfronteret med en prisstigning.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(81)
Undersøgelsen har vist, at foranstaltningerne ikke alene ville være til fordel for EF-producenterne, som har ca. 2 700 ansatte, men også for de ca. 80 000 producenter, hvis eksistensgrundlag bygger mere eller mindre på jordbær.
(82)
Som beskrevet i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, har brugerindustrien anført, at de er afhængige af EF-erhvervsgrenens leverancer af den pågældende vare for at kunne dække hele varerækken og forsyne markedet med en vare af høj kvalitet. Undersøgelsen har vist, at den cyklus, som EF-erhvervsgrenens råvarer indgår i, dvs. udsvingene i jordbærhøsten, har en betydelig indvirkning på priserne, hvilket også bekræftes af udviklingen efter undersøgelsesperioden. Men som beskrevet i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told var priserne så pressede i den sidste halvdel af den betragtede periode og undersøgelsesperioden, at EF-erhvervsgrenen var tvunget til at betale producenterne priser, som lå under produktionsomkostningerne, ved køb af friske jordbær. Det medførte, at nogle af producenterne ophørte med at dyrke jordbær. Selvom priserne er steget i 2006, ville forsyningerne af friske jordbær til EF-erhvervsgrenen og dermed også til brugerne helt klart kunne komme i fare, hvis tendensen med lave priser fra den betragtede periode skulle vende tilbage.
(83)
Den nærmere undersøgelse har tydeligt vist, at antidumpingtolden i så fald ville få store konsekvenser for brugerne. Tolden ville medføre en forringelse af rentabiliteten og muligvis finansielle tab - i nogle tilfælde endog store - for en række brugere, navnlig fordi prisstigningen ikke kan overføres til distributøren/detailhandelen på kort sigt. Virkningerne er dog meget mindre udtalte, hvis man ser på den samlede rentabilitet hos de brugere, der indgår i undersøgelsen.
(84)
Brugerindustrien har anført, at fastpriskontrakterne med brugerindustrien forhindrer forarbejdningsindustrien i at overføre omkostningsstigningen til detailhandelen i tilfælde af foranstaltninger. Da kontrakterne er tidsbegrænsede, må det dog også antages, at de kun vil forhindre brugerindustrien i at overføre omkostningsstigningen i en periode på 6-12 måneder.
(85)
Det viser sig således, at endelige foranstaltninger ville få en væsentlig indvirkning på brugere af frosne jordbær, men at følgerne sandsynligvis kun ville være af begrænset varighed. Derimod ville det få store og langvarige negative følger for EF-erhvervsgrenen og producenterne, hvis der ikke blev indført foranstaltninger, og prisfaldet fik lov til at gøre sig gældende igen.
(86)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til at undlade at indføre antidumpingtold på importen af frosne jordbær med oprindelse i Kina.
F. INDFØRELSE AF ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. De endelige foranstaltningers form
(87)
På grundlag af de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingeksporten påfører EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
(88)
Antidumpingforanstaltninger kan antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. I forordningen om midlertidig told blev der i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told fastsat en værditold på 0 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, 12,6 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, og 34,2 % for alle andre virksomheder.
(89)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, steg prisen på den pågældende vare på Fællesskabets marked med +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden, jf. betragtning 51. Da det drejer sig om en ret homogen vare, og foranstaltningerne under disse omstændigheder helst ikke skulle lægge en uforholdsmæssig stor byrde på brugerne, anses minimumsimportpriser for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. Det skal bemærkes, at minimumsimportpriser tjener det samme formål som værditold, nemlig at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Med den form for told, betales der ikke told af import, hvis cif-prisen, Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end minimumsimportprisen. Hvis importen foretages til en lavere pris, betales der et beløb svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
(90)
Minimumsimportprisen er blevet fastsat på grundlag af de samme resultater, navnlig de samme dumpingmargener og prisunderbud, jf. forordningen om midlertidig told.
(91)
Ved beregningen af minimumsimportprisen er der både taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og de toldbeløb, som er nødvendige for at fjerne den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
2. Skadestærskel
(92)
I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør den endelige told svare til dumping- eller skadesmargenen, alt efter hvilken der er lavest. Derfor skulle der fastsættes en ikke-skadevoldende pris eller ikke-skadevoldende minimumsimportpris for at kunne anvende reglen. Den ikke-skadevoldende minimumsimportpris blev dernæst sammenlignet med en virksomhedsspecifik ikke-dumpet minimumsimportpris, som var baseret på den normale værdi, justeret efter nettoprisen, frit Fællesskabets grænse.
(93)
Ved beregningen af den ikke-skadevoldende pris skulle der tages hensyn til det toldniveau, som var nødvendigt, for at EF-erhvervsgrenen kunne dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev de samme kriterier, som dem der er beskrevet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, anvendt til at fastlægge en fortjenstmargen på 6,5 %.
(94)
Der blev importeret frosne jordbær under tre forskellige koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder) med forskellige toldniveauer, afhængig af mængden af tilsat sukker eller andre sødemidler i de importerede varer. For at kunne tage hensyn til de forskellige toldniveauer skulle der fastsættes særskilte minimumsimportpriser for de enkelte KN-koder.
(95)
Som det fremgår af betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kunne det konstateres, at en kinesisk eksporterende producent ikke eksporterede frosne jordbær til dumpingpriser. Derfor vil der ikke blive anvendt antidumpingforanstaltninger i forbindelse med den pågældende virksomheds eksport.
(96)
I alle andre tilfælde kunne det konstateres, at den ikke-skadevoldende minimumsimportpris på 684,20 EUR, som anvendes på hele den kinesiske eksport, var lavere end de respektive ikke-dumpede minimumsimportpriser. Minimumsimportprisen er derfor fastsat således, at den svarer til den ikke-skadevoldende minimumsimportpris for al anden eksport fra Kina.
(97)
Ved import til en cif-pris, Fællesskabets grænse, som svarer til eller er højere end minimumsimportprisen, skal der ikke betales told. Men ved import til priser, som er lavere end minimumsimportprisen, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(98)
Den midlertidige værditold på 0-34,2 %, der blev opkrævet af importerede varer i perioden fra den 19. oktober 2006, frigives. Endelig opkrævning af værditold ville ikke stå i et rimeligt forhold til den skadevoldende dumping, der fjernes, eftersom priserne i perioden lå væsentligt over minimumsimportprisen.
4. Håndhævelse af minimumsimportprisen
(99)
En toldordning med minimumsimportpriser kan være vanskeligere at håndhæve og mere udsat for fejlagtig toldanmeldelse af varer end andre former for foranstaltninger. I betragtning af risikoen for kompensationsordninger i denne sektor er det faktisk nødvendigt at indføre et system med dobbelte foranstaltninger. Systemet med dobbelte foranstaltninger omfatter en minimumsimportpris og en fast told. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, blev den faste told beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige skadesmargen, da det kunne konstateres, at den var lavere end den vejede gennemsnitlige dumpingmargen. For at sikre at minimumsimportprisen rent faktisk overholdes, bør importørerne gøres bekendt med, at hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at i) den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter import), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og ii) prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, finder en fast told anvendelse på de relevante transaktioner med tilbagevirkende kraft, medmindre anvendelsen af en fast told plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen. I et sådant tilfælde opkræves der told svarende til forskellen mellem minimumsimportprisen og prisen efter importen. Toldmyndighederne bør straks informere Kommissionen, når de finder tegn på fejlagtige angivelser.
(100)
I denne forbindelse og for at besvare de spørgsmål, der er rejst, vil Kommissionen gennem et system med to søjler sikre, at foranstaltningerne fortsat er relevante og også overholdes fuldt ud. For det første henvises der til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (6), bl.a. til artikel 78, hvorefter toldmyndighederne kan foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import eller eksport af de pågældende varer eller senere erhvervsmæssige transaktioner med de samme varer. Kontrollen kan gennemføres over for klarereren og alle andre personer, som direkte eller indirekte af forretningsmæssige grunde er berørt af transaktionerne, samt alle andre personer, der i kraft af deres erhverv måtte være i besiddelse af de nævnte dokumenter og data. Myndighederne kan også undersøge varerne.
(101)
For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, især mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, bekendtgør Kommissionen herved for det andet, at den omgående har til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og eventuelt vil gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd.
(102)
Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold for Yantai Yongchang Foodstuff udgør:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. For alle andre virksomheder udgør den endelige antidumpingtold forskellen imellem den i stk. 4 fastsatte minimumsimportpris og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte er lavere end førstnævnte. Der opkræves ingen told, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end den tilsvarende minimumsimportpris, der er fastsat i stk. 4.
4. For så vidt angår stk. 3, finder den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, anvendelse. Hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter importen), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og at prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, anvendes den faste antidumpingtold i kolonne 3 eller 4 i nedenstående tabel, medmindre anvendelsen af den faste told i kolonne 3 eller 4 plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen i kolonne 2 i nedenstående tabel. I så fald anvendes et toldbeløb svarende til forskellen mellem den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, og prisen efter importen. Når en sådan fast antidumpingtold opkræves med tilbagevirkende kraft, sker dette med fradrag af tidligere betalt antidumpingtold beregnet på grundlag af minimumsimportprisen.
KN-kode og præsentation af jordbær
Minimumsimportpris EUR/ton af varens nettovægt
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for Dandong Junao Foodstuff
(Taric-tillægskode A780)
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for alle andre virksomheder
(Taric-tillægskode A999)
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på over 13 vægtprocent (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på ikke over 13 vægtprocent (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (7), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet ud fra stk. 3 og 4 ovenfor, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
6. Medmindre andet er fastsat, finder de gældende bestemmelser om told anvendelse.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1551/2006 om import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.
A TANÁCS 407/2007/EK RENDELETE
(2007. április 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó fagyasztott földieper behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések kivetéséről és az e behozatalokra kivetett ideiglenes vám megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 10. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Átmeneti intézkedések
(1)
2006. október 18-án az 1551/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó fagyasztott földieper behozatalára.
2. Az ideiglenes intézkedéseket követő eljárás
(2)
A Kínából származó fagyasztott földieper behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően minden féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Valamennyi fél számára biztosítottak egy időszakot, amely alatt ismertethették az e nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket.
(3)
Néhányan az érdekelt felek közül írásban nyújtották be észrevételeiket. Azoknak a feleknek, akik ezt kérték, szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben az ideiglenes megállapításokat azokkal összhangban módosították.
(4)
Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges intézkedéseket kívántak kivetni, és az 1551/2006/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket fel kívánták szabadítani (a végső nyilvánosságra hozatal). Az érdekelt felek számára biztosították továbbá azt az időszakot, amelyen belül előadhatták észrevételeiket e nyilvánosságra hozatalt követően. Ezután sor került a felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételek mérlegelésére, és adott esetben a megállapítások értelemszerű módosítására.
3. Az eljárásban érintett felek
(5)
A Bizottság tovább kutatott, hogy feltárja az összes olyan információt, amelyet a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek ítélt. Meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (8) preambulumbekezdésében említett vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatásokon kívül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a következő közösségi felhasználók és importőrök telephelyén további helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor:
Importőrök/kereskedők
-
BS Foods BV, Gennep, Hollandia
-
Skogsmat AB, Karlstad, Svédország
Felhasználók/feldolgozók
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Ausztria
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Franciaország
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Dánia
-
Groupe Danone, Párizs, Franciaország
-
Materne S.A.S., Limonest, Franciaország
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Németország
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Németország
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Franciaország
4. Vizsgálati időszak
(6)
A dömpingre és a kárra irányuló vizsgálati időszak a 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki. A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: az érintett időszak) terjedt ki.
(7)
Az egyik érdekelt fél - azt állítván, hogy a 2005-ös év nem számít reprezentatívnak, mivel ebben az évben az importárak a szokásostól is alacsonyabbak voltak - megkérdőjelezte a kiválasztott vizsgálati időszak megfelelőségét. Ugyanakkor a vizsgálati időszak kiválasztására az alaprendelet 6. cikkének (1) preambulumbekezdése alapján került sor, amely előírja, hogy a vizsgálati időszak rendszerint az eljárás megindítását közvetlenül megelőző hat hónapnál nem lehet rövidebb. Ilyen módon a vizsgálati időszak kiválasztásában a 2005-ös év állítólagos sajátosságai nem tükröződnek, de az ok-okozati összefüggés elemzése során e sajátosságokat megvizsgálták.
(8)
A fentiek alapján az alaprendelet (11) preambulumbekezdésében részletezett vizsgálati időszak megerősítést nyer.
5. Érintett termék és hasonló termék
(9)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében szereplő meghatározás szerint az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó földieper, nyersen, illetve gőzöléssel vagy vízben főzve, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával is, amelyet jelenleg a 0811 10 11, 0811 10 19 és a 0811 10 90 KN-kód alá sorolnak.
(10)
Néhány érdekelt fél fenntartotta abbéli állítását, hogy a fagyasztott földieper különböző típusai között felhasználási terület és minőség tekintetében számottevő különbségek vannak. Ugyanebből az okból kifolyólag ezek az érdekelt felek azt is állították, hogy a kínai eredetű és a közösségi gazdasági ágazat által előállított fagyasztott földieper nem hasonlítható össze.
(11)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint a vizsgálat kimutatta, hogy - bizonyos tényezők, mint többek között a fajta, a minőség, az utókezelés és a méret terén megmutatkozó különbségek ellenére - az érintett termék különböző típusai, valamint a közösségi termelők által a közösségi piacon előállított és eladott fagyasztott földieper ugyanazokkal az alapvető fizikai és biológiai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási területük is azonos. E terméktípusokat ezért egyetlen terméknek kellett tekinteni. Mivel az említett érdekelt felek további bizonyítékot nem nyújtottak be állításuk alátámasztására, és új tényekre sem derült fény, a szóban forgó állítást elutasították.
(12)
A termék meghatározására és a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(16) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások és ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
B. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(13)
Egyetlen olyan észrevétel sem érkezett be, amely megváltoztathatta volna a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat. Ezért az ideiglenes rendelet (17)-(26) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
2. Egyéni elbánás
(14)
Az egyéni elbánásból kizárt három exportáló termelő érvelése szerint ezt a döntést felül kell vizsgálni. Emlékeztetni kell arra, hogy a szóban forgó három vállalat nem teljesítette az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) és e) pontjában szereplő kritériumokat. A b) pontban szereplő kritérium szerint az exportáraknak, az exportra szánt mennyiségeknek és az eladás feltételeinek szabadon meghatározhatóknak kell lenniük. Az e) pontban szereplő kritérium előírja, hogy az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyéni exportőrökre egyéni vámtételeket alkalmaznak.
(15)
A szóban forgó három vállalat egyik érve sem tudta megváltoztatni az ideiglenes szakaszban hozott döntést. Megállapítást nyert, hogy az érintett vállalatok olyan állami beavatkozásnak voltak kitéve, amely korlátozta őket exportmennyiségeik szabad meghatározásában (b) kritérium).
(16)
Ezen túlmenően az állami beavatkozás oly mértékű volt, hogy az vélhetően az intézkedések kijátszásához vezetett volna, ha az egyéni exportőrökre egyéni vámtételeket alkalmaztak volna (e) kritérium).
(17)
A egyéni elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
3. Rendes érték
(18)
Az ideiglenes intézkedések közzététele után egyetlen olyan észrevétel sem érkezett, amely megmásította volna a Törökország analóg országként való felhasználására vonatkozó döntést. A döntés ezért megerősítést nyer. Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték megállapításához a török eper belföldi árán kiigazítást hajtottak végre annak érdekében, hogy figyelembe vegyék annak a kínai eperrel való összehasonlítás során megállapított jobb minőségét (lásd az ideiglenes rendelet (39) és (44) preambulumbekezdését).
(19)
A rendes értékre vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29)-(42) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
4. Exportár
(20)
Az exportárakra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5. Összehasonlítás
(21)
Utalni kell az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésére. Az említett preambulumbekezdésben szereplő megállapítások megmásítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
6. Dömpingkülönbözet
(22)
A fentiek fényében a dömpingkülönbözetek, a vámfizetés előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Az összes többi vállalat 66,9 %
C. A KÁR
1. Közösségi termelés
(23)
Egyéb észrevételek benyújtásának hiányában az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi össztermelésre vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
2. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(24)
Egyéb észrevételek hiányában a közösségi gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (52) és (53) preambulumbekezdésében szereplő meghatározása megerősítést nyer.
3. Mintavétel kárfelmérés céljából
(25)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Közösségben tevékenykedő fagyasztottföldieper-előállítók nagy száma miatt a kár felmérésére nyolc gyártóból álló mintát választottak ki. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gyártók mintája nem reprezentatív, mert a kiválasztott közösségi gyártók mindegyike Lengyelországban végzi tevékenységét. Az állítás szerint a legnagyobb termelési mennyiség alapján megállapított mintának - a reprezentativitás érdekében - a gyártók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe kell venni.
(26)
Emlékezteni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdése kiemeli, hogy a minta kiválasztására az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban került sor, amely előírja, hogy a minta arra a legnagyobb reprezentatív termelési mennyiségre szűkíthető, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.
(27)
Ily módon a minta e módszer szerinti kiválasztásakor elsősorban a termelési mennyiségben kifejezett reprezentativitást vették figyelembe. A mintának földrajzi szempontból nem kell reprezentatívnak lennie; ez a körülmény csupán kiegészítő szempont (lehet).
(28)
Ezen túlmenően - mivel a fagyasztott földieper előállítása nem csak a mennyiség, hanem a gyártók létszáma szempontjából is javarészt Lengyelországban koncentrálódik - a földrajzi elhelyezkedés szempontjának figyelembevétele során is előfordulhatna, hogy kizárólag lengyel gyártókból álló mintát választanak ki. Ezt az érvelést ezért elutasították.
(29)
Egyéb észrevételek hiányában a kár megállapítására szolgáló mintának az ideiglenes rendelet (54) és (55) preambulumbekezdése szerinti kiválasztása megerősítést nyer.
4. Közösségi fogyasztás
(30)
Egyéb észrevételek hiányában a közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (56)-(59) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti kiszámítása megerősítést nyer.
5. Az érintett országokból a Közösségbe irányuló behozatal
5.1. Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(31)
Egyéb észrevételek hiányában az érintett behozatal mennyiségének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti kiszámítása megerősítést nyer.
5.2. Importárak és alákínálás
(32)
Az egyik fél azt állította, hogy az alákínálásra vonatkozó elemzéshez olyan kiigazításra van szükség, amely figyelembe veszi a közösségi gazdasági ágazat, illetve az exportáló gyártók által előállított fagyasztott földieper közötti minőségi különbségeket. Ugyanakkor azt is megjegyezte, hogy az ideiglenes szakaszban az exportáló gyártóknak csak bizonyos eladási ügyleteit vették figyelembe az alákínálás/áron aluli értékesítés mértékének kiszámítása során. Ennek során az alacsony minőségű exportot nem vették figyelembe, mivel a közösségi gazdasági ágazat ilyen termékeket nem állított elő, és nem értékesített. E körülmények között az igényelt kiigazítás nem volt indokolt. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (62)-(64) preambulumbekezdésében szereplő, az érintett behozatali árakra és az áralákínálásra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.
6. A közösségi gazdasági ágazat helyzete
(33)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat árai 2006-ban kb. 1 000 EUR/tonnára emelkedtek, és hogy ennek a kárelemzésben is tükröződnie kell. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálati időszak a 2005. január 1. és december 31. közötti időszakot ölelte fel, míg a kárfelmérés szempontjából fontos irányzatok 2002. január 1. és a vizsgálati időszak vége között voltak jellemzőek. E körülmények között - az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata értelmében - a kárelemzés során a vizsgálati időszak utáni ármozgásokat nem vették figyelembe. A 2006-ban kimutatott áremelkedés jelentőségét ugyanakkor az alábbi, D. Okozati összefüggés című szakasz ((51)-(54) preambulumbekezdés) tárgyalja.
(34)
A közösségi gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (66)-(85) preambulumbekezdésében bemutatott helyzetére vonatkozó számadatok értelmezését egyik érdekelt fél sem kérdőjelezte meg. Ezért az ideiglenes rendelet említett preambulumbekezdéseiben szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
6.1. A közösségi gyártás egészére vonatkozó adatok
(35)
Az ideiglenes rendelet (86)-(88) preambulumbekezdésében ismertetett, a közösségi gyártás egészére vonatkozó makrogazdasági számadatokat vagy azok értelmezését egyetlen érdekelt fél sem kérdőjelezte meg. Ezért az ideiglenes rendelet említett preambulumbekezdéseiben szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
7. Kárra vonatkozó következtetés
(36)
A fentiek figyelembevételével megerősítést nyer, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kárt szenvedett.
D. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Az érdekelt felek észrevételei
(37)
Az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően több érdekelt fél is azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt más tényezők okozták. Ezen állítások egy részét az ideiglenes rendelet megfelelően tárgyalja. Adott esetben újabb érveket is fontolóra vesznek az alábbiakban.
2. Harmadik országokból származó behozatal hatása
(38)
Az egyik állítás szerint a Marokkóból származó kárt okozó behozatalt nem vették kellőképpen figyelembe. Az egyik fél megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében szereplő számadatok értelmezését, melyek szerint a vizsgálati időszak alatt a marokkói ár alacsonyabb volt a közösségi gazdasági ágazat nem ráfizetéses árainál. Az állítás szerint ez okozta a kárt.
(39)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésének táblázatából az derül ki, hogy a marokkói ár következetesen meghaladta a közösségi gazdasági ágazat árait. Az alacsony árú kínai export a marokkói exportőröket is érintette, akik erre a Közösségbe irányuló behozatalok árának csökkentésével reagáltak. Ezt támasztják alá a Marokkóból származó fagyasztottföldieper-behozatal csökkenő mennyiségei is. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
3. Árfolyam-ingadozások hatása
(40)
A vizsgálati időszak alatt a złoty euróval szembeni értékcsökkenése volt tapasztalható. Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett árcsökkenés nem tűnne ennyire drámainak, ha a számításokat euro helyett złotyban végeznék. 2004 és 2005 között a złoty ingadozásának mértéke valóban 10 % körül volt. Ugyanakkor a közösségi árak alakulásának vizsgálatából kiderült, hogy e két évben az euróban kifejezett árcsökkenés mértéke 35 % volt.
(41)
A kb. 10 %-os devizaingadozás és a 35 %-os árcsökkenés közötti különbséget figyelembe véve megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat árcsökkenésének elsődleges oka nem a złoty euróval szembeni értékvesztése. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
4. A közösségi gazdasági ágazat állítólagos szerkezeti hiányosságainak vagy spekulatív üzleti döntéseinek hatása
(42)
Néhány érintett fél tovább taglalta az ideiglenes rendelet (106)-(110) preambulumbekezdésében már tárgyalt érvet, mely szerint a kárt nem a dömping, hanem a közösségi gazdasági ágazatra jellemző hibás üzleti döntések és szerkezeti hiányosságok okozták. Az említett állítás alátámasztására két dokumentumot dolgoztak ki: az egyik a Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a feldolgozásra szánt bogyós gyümölcs és cseresznye ágazatának helyzetéről, valamint az e témáról szóló, csatolt munkadokumentum (3), a másik az Európai Parlament 2006. október 12-én elfogadott állásfoglalása a feldolgozásra szánt bogyósgyümölcsűek és cseresznye ágazatának helyzetéről (4).
(43)
Meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdése is alátámasztja - a Bizottság ideiglenes megállapításaiban figyelembe vette a jelentést. Mivel a jelentés és az állásfoglalás fontos háttérinformációval szolgál a piros gyümölcsök közösségi ágazatával kapcsolatban, meg kell jegyezni, hogy mindkét dokumentumra jellemző, hogy azok inkább a frissföldieper-termelők által, és nem a közösségi gazdasági ágazat (fagyasztóipar) által tapasztalt nehézségekre koncentrálnak. Sem a jelentésben, sem az állásfoglalásban nem szerepel az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat nehézségei annak szerkezeti hiányosságai miatt állnak elő.
(44)
Egy másik állítás szerint Lengyelország EU-hoz való csatlakozása folytán a lengyel munkaerő súlypontja a magasabb béreket kínáló országokba helyeződött át, és az ennek nyomán a belföldi piacon megnövekedett bérköltségek további problémát jelentenek a gazdasági ágazat számára. Azt is állították, hogy az új határkorlátozások miatt a közösségi gazdasági ágazat tovább már nem támaszkodhatott a szomszédos, nem EU-tagállamok olcsóbb munkaerejére. A javaslat szerint e fejlemények jelentős negatív hatással voltak e rendkívül munkaerő-igényes gazdasági ágazatra.
(45)
E fejlemények vezethettek a mezőgazdasági termelők bérköltségeinek megemelkedéséhez. Ugyanakkor ez a lehetséges növekedés közvetlenül a mezőgazdasági termelők, és nem a közösségi gazdasági ágazat (fagyasztóipar) költségeivel függ össze. Ezért a mezőgazdasági termelők költségeinek növekedése és a közösségi gazdasági ágazat költségeinek növekedése között csak részleges összefüggés van. Emellett a (42) preambulumbekezdésben említett bizottsági jelentés és munkadokumentum szerint a gyártási költségek emelkedése ellenére Lengyelország európai uniós csatlakozása óta a friss földieper eladási ára növekedés helyett inkább csökkent. Figyelembe véve az eladási árak csökkenését, a frissföldieper-termelők költségeinek növekedése nem járhatott hatással a közösségi gazdasági ágazatra. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
(46)
Az egyik fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által végrehajtott, és a hatékonyság javítását célzó beruházások és szerkezetátalakítások hátrányosan érintették az ágazat nyereségességét és pénzforgalmát. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat beruházás formájában megvalósuló költségei nem változtatnak azon a tényen, hogy a vizsgálati időszak alatt az árak - káros szintet elérve - jelentősen visszaestek, és hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességére messze az alacsony árak gyakorolták a legjelentősebb hatást. A megvalósított beruházások révén - amint az az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében szerepel - valóban nőtt a közösségi gazdasági ágazat hatékonysága. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
(47)
Egy másik állítás szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár mögött maga a közösségi gazdasági ágazat áll, mivel a termék minősége nem érte el a Spanyolországból és Kaliforniából származó termék minőségét. Ehhez meg kell jegyezni, hogy Spanyolország és Kalifornia elsődlegesen a frissgyümölcs-piacra termel, és semmi sem utalt arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent volna e termelőkhöz képest. Az Egyesült Államokból származó frissföldieper-behozatal mennyisége a vizsgálati időszak alatt nem érte el a 200 tonnát, ezért az nem befolyásolhatta jelentősen a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
(48)
A közösségi gazdasági ágazat állítólagos szerkezeti hiányosságainak tekintetében nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az említett iparág bizonyos szegmenseiben valóban jellemzőek e hiányosságok. Ezeket az állításokat ezért el kellett utasítani. Az ideiglenes rendelet (106)-(110) preambulumbekezdésében levont következtetések véglegesen megerősítést nyernek.
5. A közösségi gazdasági ágazat által meghatározott árszintek miatti önmegkárosítás
(49)
Az ideiglenes rendelet (108)-(110) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gazdasági ágazat állítólagos spekulatív üzleti döntéseinek összefüggésében egy felhasználó azt állította, hogy a közösségi piac árait nem a kínai behozatalok, hanem túlnyomórészt a legnagyobb piaci részesedéssel rendelkező közösségi gazdasági ágazat árainak függvényében határozták meg. Ez a fél azt is állította, hogy az árak csökkenési trendjét nem a dömpingelt kínai behozatal, hanem maga a közösségi gazdasági ágazat határozta meg.
(50)
A közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban egyértelműen 59 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, ami a piaci árak vonatkozásában jelentős aránynak mondható. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat e kiemelkedő piaci részesedése ellenére is kétségtelen, hogy a Kínából származó, és a közösségi gazdasági ágazat árait 6 %-kal alákínáló alacsony árú behozatal negatívan befolyásolta a piaci árakat. Az említett dömpingelt behozatal piaci részesedése, amellett, hogy a Közösségben általános árleszorítást idézett elő, a 2002-es 4 %-ról a vizsgálati időszakban 20 %-ra nőtt.
6. A fagyasztott földieper ciklikussága és a szüretelt mennyiség hatása
(51)
A fagyasztott földieper érzékeny mezőgazdasági terméknek számít, és a vizsgálat kimutatta, hogy a friss földieper rendelkezésre állása jelentősen befolyásolja a fagyasztott földieper árát. Több érdekelt fél is úgy érvelt, hogy a vizsgálati időszak alatt megállapított kárért elsődlegesen a különösen gyengének számító 2003-as termés tehető felelőssé. Néhány érdekelt fél azt is állította, hogy a földieper ára jellemzően négyéves ciklusonként változik, amikor az árak növekedése először túltermelést, majd árzuhanást idéz elő. Azt is állították, hogy a 2005-ös év e négyéves ciklus mélypontja volt, és hogy az ebben az évben tapasztalt alacsony árak e természetes ingadozásnak tudhatók be. Árkülönbségeket a 2002 előtti időszakban is megfigyeltek, és ezt az érvet a 2006-ban, azaz a vizsgálati időszak után tapasztalt ± 20 %-os áremelkedés is alátámasztotta.
(52)
A fagyasztott földieper érintett időszakon kívüli árának elemzése azt mutatta, hogy az áringadozás 2002 előtt egy hosszabb időszakon keresztül jellemző volt. Például a 2001-es idény rendkívül bőséges szürete miatt az árak kimondottan alacsonyak voltak. A következő évben ezek az alacsony árak a frissföldieper-termesztés visszaeséséhez vezettek, s ezáltal az árak ismét stabilizálódhattak. Az irányzatok elemzése szerint az érintett termék ára ciklikus rend szerint alakul, amelyet az időjárás és a szüretelt mennyiség jelentősen befolyásol.
(53)
Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy a kínai behozatal mennyisége az érintett időszak alatt 38 %-kal csökkent árakon számítva is 380 %-kal emelkedett, és hogy ez jelentősen befolyásolta a fenntarthatatlan veszteségekről beszámoló közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét.
(54)
Noha a fagyasztott földieper e természetes áringadozása és a szüretelt mennyiség kétségtelenül jelentősen befolyásolták a közösségi gazdasági ágazat árait, e tényezők önmagukban még nem nevezhetők a közösségi gazdasági ágazatot ért kár elsődleges vagy kizárólagos okának.
7. Következtetés az ok-okozati összefüggésekről
(55)
Az ideiglenes rendelet (97) és (98) preambulumbekezdésében szereplő következtetések értelmében a vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között okozati összefüggés áll fenn.
(56)
A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat árai és a ciklikussággal összefüggő áringadozás, valamint a termés szezonális változásai között korreláció áll fenn. Ezt a következtetést az érintett időszak előtt és alatt összegyűjtött adatok, valamint a vizsgálati időszak utáni fejlemények is alátámasztják.
(57)
Még ha e ciklikus változások súlyosbították is a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét, a közösségi gazdasági ágazat árzuhanásának mértéke és - az ideiglenes rendelet (66)-(85) preambulumbekezdésében ismertetetteknek megfelelően - a közösségi gazdasági ágazat helyzetelemzésében kimutatható negatív tendencia oka nem kizárólag a „természetes ingadozás”. A termék és a szüretelt mennyiség ciklikusságának hatáselemzése ezért nem támasztja alá azt az érvelést, mely szerint e tényezők súlya elegendő ahhoz, hogy megszüntessék a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(58)
A fentiek alapján és az okozati összefüggéssel kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113)-(114) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetések megerősítést nyernek.
E. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKEI
1. Általános szempontok
(59)
Elemzést végeztek arról, hogy az érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetése után megtett észrevételek és a kiegészítő információk fényében továbbra is megállja-e a helyét az az ideiglenes következtetés, mely szerint az intézkedések bevezetése nem volt ellentétes a közösségi érdekkel. Amint az az ideiglenes szakaszban történt, a közösségi érdek meghatározásához felmérték a különböző érintett felek - azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a feldolgozók/felhasználók és a mezőgazdasági termelők - érdekeit.
(60)
A Bizottság ténylegesen kapcsolatba lépett több érdekelt féllel is annak érdekében, hogy álláspontjukat megismerhesse. A Bizottság a közösségi gazdasági ágazat mellett a piacon jelen levő valamennyi fontosabb márka képviselőjét, valamint a felhasználói érdekképviseleti szervezetek véleményét is meghallgatta, és további helyszíni ellenőrzéseket szervezett.
2. A közösségi gazdasági ágazat és a beszállítói iparág érdeke
(61)
A vizsgálat egy korai szakaszában kimutatta, hogy a közösségi termelésben számtalan fagyasztóipari termelő vesz részt, akik körülbelül 2 700 főt foglalkoztatnak az érintett termék előállításában és értékesítésében. A fagyasztóipar és a földieper beszállítását végző mezőgazdasági termelők helyzete között is részleges összefüggés tárható fel, mivel ez utóbbiak kizárólag a fagyasztásra szánt földieperfajtákat termesztik, e termék kizárólagos piacát pedig a fagyasztóipar adja.
(62)
Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi termelőket az érintett időszakban jelentős kár érte: a dömpingelt behozatalok következtében e termelők 12,5 %-os veszteségről számoltak be. E veszteségeket annak ellenére jelentették, hogy a közösségi gazdasági ágazat oly módon szorította vissza költségeit, hogy csökkentette a mezőgazdasági termelőknek a friss földieper után kifizetett árat. A friss földieperért kifizetett ár nem érte el a mezőgazdasági termelők gyártási költségeit, ezért az a mezőgazdasági termelők és a közösségi gazdasági ágazat számára egyaránt fenntarthatatlan hosszú távon. Amennyiben a fagyasztott földieper ára ismét a nem káros szint alá csökkenne, az kettős következménnyel járna. A közösségi gazdasági ágazatot egyfelől pénzügyi veszteség érné, másfelől hosszú távon kimerülnének a frissföldieper-készletek, mivel a mezőgazdasági termelőknek olyan alacsony árat tudna fizetni, ami miatt ők akár az iparág elhagyására is kényszerülhetnek. Emlékeztetni kell arra, hogy a frissföldieper-termesztők becsült száma Lengyelországban 2002-ben 96 700 fő volt, melyből kb. 80 000 fő dolgozott a további feldolgozásra szánt földieper termesztésében. Noha lehetséges, hogy ez a szám az ágazat konszolidálódása miatt csökken, világos, hogy a földieper termesztése számos lengyel gazdaság számára fontos gazdasági tevékenység. Az az érv is elhangzott, hogy a lengyel földieper-termesztés ágazata az ország számos olyan régiójában játszik kiemelkedő szerepet, ahol egyébként magas a munkanélküliség, és hogy az intézkedések kivetésének elmulasztásával ez a magas munkanélküliség csak tovább nőne. Az is megállapítást nyert, hogy ezek a mezőgazdasági termelők nem tudnak átállni más, nyereségesebb növényi kultúrákra, mivel e területeken a termőtalaj leginkább a földieper-termesztésre alkalmas.
(63)
Amint az az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében is szerepel, a mezőgazdasági termelők számára 2004-től kifizetett árak olyan alacsonyak, hogy nem fedezik a termelési költségeket.
(64)
Emellett - amint azt a (42) preambulumbekezdésben említett jelentés is alátámasztja - a lengyel földieper-termelők egy szétaprózódott iparágat képviselnek, és nem valószínű, hogy a helyi fagyasztóiparon kívüli egyéb piacokon is meg tudnának jelenni. Ebből következően a fagyasztóipar pénzügyi helyzetének romlása a mezőgazdasági termelők helyzetére is jelentős hatással van. Az a tény, hogy a vizsgálati időszak után a piaci árak ismét nem káros szintre kerültek, és hogy a kínai behozatal szintje visszaesett, kétségbe vonhatja a közösségi gazdasági ágazat helyzetének orvoslását célzó intézkedések szükségességét, de jelenleg semmi sem utal arra, hogy ez a csökkenés állandósul, vagy hosszú távú marad.
(65)
E körülmények között egyértelmű, hogy a közösségi gazdasági ágazat és a mezőgazdasági termelők számára előnyös lesz a dömpingellenes intézkedések elfogadása, és ezen intézkedések nyomán stabilizálódhat a közösségi piac. A fagyasztott földieper ára a Kínából származó behozatal miatt nem lenne nyomott. Ily módon a közösségi termelők növelhetnék áraikat, és ésszerű haszonkulcsra tehetnének szert. Ez minden valószínűség szerint jótékonyan hatna a beszállítói iparágra is. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések kivetése egyaránt érdeke a közösségi gazdasági ágazatnak és a földieper-termesztőknek.
3. A független importőrök érdeke
(66)
A vizsgálat korai szakaszának megállapításai nyomán a Bizottság az érintett termék további két importőrjénél is látogatást tett. Ezek az importőrök a Kínából származó földieper behozatalával foglalkoznak, de emellett mindketten forgalmaznak EU-ban termesztett földiepret is, amely beszerzéseik 50, illetve 60 %-át teszi ki. Meg kell jegyezni, hogy a fagyasztott földieperrel folytatott kereskedelem az említett importőrök üzleti tevékenységének csak egy részét, általános üzleti forgalmuknak pedig 30-50 %-át jelenti. A Kínából fogadott behozatalaik az érintett termék összes behozatalának kb. 14 %-át teszik ki. Az importőröket ezért reprezentatívnak kell tekinteni. Mindkét importőr ellenezte a dömpingellenes intézkedéseket. A vizsgálat kimutatta, hogy mivel a földieper iránti keresletet a dömpingellenes intézkedések által nem érintett fogyasztók preferenciái határozzák meg, a fagyasztott földieper iránti kereslet vélhetően nem fog változni. Ilyen módon az importőröket valószínűleg nem érinti a magasabb ár, mivel a korábbihoz hasonló mennyiséget importálhatnak, és a fagyasztott földieperrel kapcsolatos többletköltségeik jelentős részét minden valószínűség szerint a felhasználókra háríthatják tovább. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a múltban tapasztalható árbeli különbségek az importőrök eladási árait és haszonkulcsait nem érintették, mivel azok nem változtak nagy mértékben.
(67)
Az ideiglenes rendeletben szereplő ideiglenes következtetés, mely szerint a megemelkedett importárak miatt az importőrökre nehezedő hatás nem lesz jelentős, megerősítést nyer.
4. A felhasználók és fogyasztók érdeke
4.1. Az együttműködés szintje
(68)
Az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások értelmében a felhasználóktól és a feldolgozóktól beérkezett válaszok kezdetben hiányosak voltak. Az eljárás kezdeti szakaszában a Bizottság több nehézséggel is szembesült a felhasználóipar állításait alátámasztó adatok összegyűjtése és ellenőrzése során. Az ideiglenes rendelet kihirdetése után a Bizottság ezért megújult erővel ösztönözte az együttműködést. Nyolc felhasználó vállalat telephelyén további helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor. Közülük öt vállalattól sikerült olyan adatokra szert tenni, amelyekkel felhasználható hatásvizsgálatot lehetett végezni. További információk és adatok gyűjtésére is sor került. E kiegészítő információk birtokában a Bizottság szolgálatai újabb elemzésbe kezdtek arra nézve, hogy az intézkedések bevezetése milyen esetleges hatással lenne a közösségi felhasználókra.
(69)
Az egyik érdekelt fél érvelése szerint ez az együttműködés nem vehető figyelembe, mivel az adatokat a vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben megállapított határidő lejárta után nyújtották be. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az együttműködő vállalatok az alaprendeletben meghatározott szabályok értelmében jelentkeztek a Bizottságnál és benyújtották észrevételeiket az ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatban.
(70)
A helyszínen ellenőrzött információk a teljes közösségi fogyasztás kb. 9 %-át érintik. Emellett a felhasználóipar több ágazata is képviseltette magát: egyéb termékek előállításához felhasznált földieper-készítmények (pl. joghurtok) előállítói, joghurt- és eperdzsemkészítők. Az együttműködő szövetségek a közösségi fagyasztottföldieper-fogyasztás kb. 80 %-át képviselik. Ilyen magas fokú reprezentativitás megfelel az általános gyakorlatnak. Ezért a reprezentativitás hiányára vonatkozó érvet el kellett utasítani.
4.2. Az intézkedések költséghatása
(71)
A felhasználóipar azt állította, hogy a Bizottságnak nem csak az importált kínai földieper esetleges árnövekedésének elemzésén keresztül kellene értékelnie az intézkedések hatását. Az intézkedések ugyanis ennél tágabb hatással járnak a piacra (beleértve az egyéb forrásokból származó fagyasztott földieper piacára) nézve.
(72)
Az alapos vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések nyomán nagy valószínűséggel általános áremelkedés lesz tapasztalható, amely a kínai földieper esetében nem korlátozódik 34,2 %-ra (ideiglenes vámszint). Az intézkedések nyomán emellett a közösségi gazdasági ágazat árai is emelkedni fognak (kb. 19 %-kal), a kiszámított nem káros szintig. Egy ilyen általános áremelkedés valóban elkerülhetetlennek tűnik, mivel - egyéb ágazatoktól eltérően és az időjárás, valamint a terméshozam korlátait tekintetbe véve - a közösségi gazdasági ágazat számára egyéb stratégiák (pl. piaci terjeszkedés a mennyiség tekintetében) nem jöhetnek szóba. Mivel a közösségi gazdasági ágazat és a kínai behozatal együttesen a közösségi fogyasztás közel 80 %-át teszi ki, nagyon valószínű, hogy a fagyasztott földiepernek a közösségi piacra szállító egyéb exportáló országai - az „árvezetőkhöz” való felzárkózás érdekében - szintén növelik áraikat.
(73)
E körülmények között a felhasználók földieperrel kapcsolatos tevékenységeit tekintve az ideiglenes intézkedésekben megállapított vámszint bevezetésével a felhasználók ráfordítási költségei átlagosan közel 6 %-kal emelkednének. Igaz, hogy elég sok felhasználó kényszerülne veszteségtermelő helyzetbe. A következtetések alapjául a földieperrel kapcsolatos tevékenységek szolgáltak, mivel a vizsgálat középpontjában az érintett vállalatok egyéb tevékenységei helyett az érintett termék, azaz a fagyasztott földieper áll. A kár- és dömpingelemzés elvégzéséhez emellett biztosítani kellett, hogy hasonló tevékenységeket - pl. a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységeket - állítsanak párhuzamba.
Az alábbi táblázat illusztrálja az ellenőrzött felhasználók költségeire gyakorolt hatást:
Vállalat
Tényleges nyereség (vizsgálati időszak) 2005 (5)
2005-ös év (vizsgálati időszak) alapján megállapított nyereség, ha a bárhonnak származó földieper ára a (74) preambulumbekezdésben szereplő képlet szerint emelkedik, és ha a viszonteladási árak nem változnak (5)
Az előző oszlophoz hasonló nyereség, de a 2006-ban bejelentett tényleges (vagy emelkedett) viszonteladási árak alapján (5)
A földieper-termelés részesedése a vállalat forgalmában (2005)
A vállalat általános nyereségessége (2005)
„A” vállalat
+ 2 % és + 4 % között
- 4 % és - 6 % között
- 3 % és - 5 % között
25 % és 30 % között
+ 2,5 % és + 5,0 % között
„B” vállalat
+ 1,0 % és + 2,5 % között
- 1,0 % és - 2,5 % között
kb. 0 %
12 % és 17 % között
+ 4,0 % és + 5,5 % között
„C” vállalat
kb. 0 %
kb. - 1 %
+ 2 % és + 4 % között
5 % és 10 % között
kb. 0 %
„D” vállalat
+ 12,0 % és + 14,0 % között
+ 4,0 % és + 8,0 % között
+ 3,0 % és + 5,0 % között
10 % és 15 % között
+ 5,0 % és + 8,0 % között
„E” vállalat
+ 3,0 % és + 5,0 % között
- 4,0 % és - 6,0 % között
- 7,0 % és - 9,0 % között
18 % és 23 % között
kb. 1 %
(74)
A földieper árának emelkedése a földieper-készítmények és -dzsemek együttműködő előállítóit érintené a legérzékenyebben. Ez annak tulajdonítható, hogy a recept szerint a dzsemben a földieper minden más hozzávalónál nagyobb arányban van jelen. A szóban forgó vállalatok haszonkulcsa 7-8 százalékponttal csökkenne, ami e vállalatok közül kettő számára 5 %-os veszteséget jelentene.
(75)
Az együttműködő joghurtgyártók gyártási költségeiben a földieper ára viszonylag kis tételnek számít, mivel a recept kikalkulált árához a tejtermékek ára hozzáadódik. Ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy e gyártók átlagban viszonylag alacsony haszonkulccsal dolgoznak. Ily módon még ha a szóban forgó joghurt teljes előállítási költsége csak 2 %-kal emelkedik is, ez már elegendő ahhoz, hogy a kb. 1 %-os nyereségből kb. 1 %-os veszteség legyen.
(76)
Következésképpen az intézkedéseknek a felhasználóiparra gyakorolt hatása költségnövekedés tekintetében meghaladná azt az értéket, amelyet az ideiglenes rendeletben szereplő intézkedésekhez vezető elemzés készítői becsültek. Ugyanakkor - amint az az alábbi 4.4. szakaszban is olvasható - ez a költséghatás hosszú távon vélhetően kevésbé éreztetné hatását.
4.3. A költségnövekedést nem lehet az értékesítési láncra továbbhárítani
(77)
Egy felhasználói szövetség azt állította, hogy a vám kivetése hátrányosan érintené a fagyasztott földieper közösségi székhelyű, és nemzetközi szinten is versenyképes felhasználóit. Az állítás szerint a vámok összegét e szövetségek nem tudják vevőikre (viszonteladók és forgalmazók) áthárítani, mivel e vevőkkel több felhasználó is hosszú távú, rögzített árakon megkötött szerződéses viszonyban áll. E rögzített árak azt jelentik, hogy az esetlegesen felmerülő járulékos költségek kockázatát a felhasználók viselik. Több felhasználó is azt állította, és állítását bizonyítékokkal is alátámasztotta, hogy a nagy viszonteladók/forgalmazók komoly árnyomást gyakoroltak rájuk, és ezért áraikat rendkívül nehéz volt emelni. Azt is állították, hogy a felhasználók és a viszonteladási ágazat között kötött szerződések az árakat 6 hónaptól 1 évig terjedő időszakra rögzítik. Ezért a felhasználók állítása szerint nem maradna más választásuk, mint hogy a járulékos költségeket magukra vállalják. A fentiek tekintetében fel kell ismerni, hogy a felhasználóknak - legalább rövid távon - vélhetően át kell vállalniuk a költségnövekedést. A vizsgálat ugyanakkor azt is kimutatta, hogy az intézkedések által az érintett termékeket tartalmazó termékek nyereségességére gyakorolt negatív hatás ellenére a felhasználó vállalatok általános nyereségessége a legtöbb felhasználó esetében pozitív marad.
(78)
Ha a költségnövekedés áthárítható lenne, az minden bizonnyal a fogyasztói árakat is befolyásolná. A gyümölcskészítmények - különösen a joghurtok - egy jelentős fogyasztói szegmens számára a fogyókúrás életmód alapvető hozzávalói. A joghurtpiacon a földieperíz kb. 20 %-30 %-os részesedést tudhat magáénak, és noha egyetlen fogyasztói szervezet sem kifogásolta, nem kizárható, hogy egy áremelkedés közép-, illetve hosszú távon biztosan érintené a fogyasztókat. Ugyanez érvényes a dzsemekre is.
4.4. A fogyasztókra gyakorolt ideiglenes hatás
(79)
A 4.2. és a 4.3. pontban ismertetett tényeknek megfelelően bizonyítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése várhatóan a felhasználók elsődleges nyersanyagának árát is befolyásolja. E felhasználók állítása szerint a viszonteladókkal kötött szerződések ideje alatt e költségnövekedést maguknak a felhasználóknak kell viselniük. Feltételezhető ugyanakkor, hogy az esetleges költségnövekedés át nem háríthatósága ideiglenes lesz, mivel a szerződések is határozott időre szólnak.
4.5. A közösségi gazdasági ágazat elláthatósága
(80)
A felhasználók széles körben állították, hogy a Senga sengana földieperfajtából biztosított lengyel ellátás rendkívül fontos a fagyasztott földieperből előállított teljes termékskála mennyisége, illetve minősége szempontjából. Ilyen módon a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával járó veszély jelentős negatív hatást gyakorolna rájuk. Nem zárható ki, hogy a lengyel földieper-ellátás korlátozottsága vagy kimerülése esetén a felhasználóknak komoly nehézségeik támadnának a Lengyelországban termesztett földieperfajták ellátásában támadt hiány alternatív forrásokkal való pótlásában. Ilyen alternatív források létezése meglehetősen valószínűtlen, mivel a Lengyelországban termesztett földieper minősége a felhasználók véleménye szerint is egyedülálló. Ezen túlmenően nem zárható ki, hogy e visszafogott piaci verseny közepette a felhasználók mégis áremelkedéssel szembesülnének.
5. A közösségi érdekre vonatkozó végkövetkeztetés
(81)
A vizsgálatból kiderül, hogy az intézkedések bevezetése nemcsak a közel 2 700 főt foglalkoztató közösségi gyártóknak, hanem az a közel 80 000 mezőgazdasági termelőnek is kedvezne, akiknek kisebb vagy nagyobb mértékben a földieper-termesztés jelenti a megélhetést.
(82)
Amint az az ideiglenes rendelet (133) preambulumbekezdésben részletesen szerepel, a felhasználóipar jelezte, hogy az érintett termék közösségi gazdasági ágazat által biztosított ellátása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a felhasználók széles termékskálájukkal és magas minőségű termékeikkel lefedjék a piacot. A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyersanyagának ciklikus jellege - azaz a földiepertermés ingadozásai - jelentősen befolyásolják az árakat, amit a vizsgálati időszak utáni fejlemények is megerősítettek. Ugyanakkor - amint azt az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdése is részletezi - az érintett időszak és a vizsgálati időszak utolsó felében az árak olyan nyomottak voltak, hogy a közösségi gazdasági ágazat a friss földeper felvásárlásakor kénytelen volt termelési költségen aluli árat fizetni a mezőgazdasági termelőknek. Ennek következtében néhány mezőgazdasági termelő felhagyott a földieper-termesztéssel. Annak ellenére, hogy az árak 2006-ban emelkedtek, világosan látszik, hogy a közösségi gazdasági ágazat - és bizonyos mértékig a felhasználók - friss földieperrel való ellátása veszélybe kerülhet, ha az érintett időszakban tapasztalt alacsony árak visszatérnek.
(83)
Az alapos vizsgálat valóban kimutatta, hogy a dömpingellenes vám ebben az esetben jelentős hatást gyakorolna a felhasználókra. A vám kivetésével csökkenne a nyereségesség, és esetenként egyes felhasználóknál komoly pénzügyi veszteség is előfordulhat, különösen azért, mert az áremelkedést rövid távon nem lehet áthárítani a forgalmazókra/viszonteladókra. Ezek a hatások ugyanakkor a vizsgált felhasználók általános nyereségességét tekintve kevésbé hangsúlyosak.
(84)
A felhasználóipar képviselői úgy érveltek, hogy a velük kötött, rögzített árakat tartalmazó szerződések miatt a feldolgozóipar nem képes az intézkedések miatti áremelkedést áthárítani a viszonteladói ágazatra. Mivel e szerződések határozott időre szólnak, feltételezhető, hogy a helyzet, amelyben a felhasználóipar nem képes a megnövekedett költségeket áthárítani, határozott ideig, 6-12 hónapig áll fenn csupán.
(85)
Úgy tűnik tehát, hogy a végleges intézkedések kivetése jelentős - de vélhetően csak átmeneti - hatást gyakorolna a fagyasztott földieper felhasználóira. Ezzel szemben, ha az intézkedések kivetésére nem kerül sor, és az árak ismét csökkennek, akkor a közösségi gazdasági ágazatot és a mezőgazdasági termelőket súlyos és tartós negatív hatás éri.
(86)
A fentiek alapján ezért az a következtetést vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a Kínai Népköztársaságból származó fagyaszott földieper behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.
F. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK BEVEZETÉSE
1. A végleges intézkedések formája
(87)
Tekintettel a dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében levont végleges következtetésekre, dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt kivitelből fakadóan további kárt szenvedjen.
(88)
A dömpingellenes intézkedéseknek több formája is lehet. Az intézkedések formájának kiválasztásakor Bizottságnak nagy mozgástere van, de a cél továbbra is a káros dömping hatásainak felszámolása. Az ideiglenes rendelet az alacsonyabb vám szabályának megfelelő értékvámot állapít meg, melynek mértéke a piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló termelőre nézve 0 %, az egyéni elbánásban részesülő exportáló termelő tekintetében 12,6 %, míg az összes többi vállalat esetében 34,2 %.
(89)
Az ideiglenes intézkedések elfogadása után - amint azt az (51) preambulumbekezdés is hangsúlyozza - az érintett termék közösségi piaci ára 2006-ban, azaz a vizsgálati időszak utáni évben ± 20 %-kal nőtt. Tekintettel arra, hogy az érintett termék inkább homogén jellegű, illetve annak elkerülése érdekében, hogy az intézkedések e körülmények között a felhasználókra aránytalanul súlyos terhet rójanak, megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a legmegfelelőbb intézkedési forma a minimumimportár lenne. Meg kell jegyezni, hogy a minimumimportár és az értékvám célja azonos: a káros dömping hatásainak felszámolása. E vámtípussal a minimumimportárral megegyező, vagy azt meghaladó közösségi határparitáson számított CIF-áras behozatal után nem kell vámot fizetni. Ha az import ára alacsonyabb, akkor a tényleges ár és a minimumimportár közötti különbözetet kell kifizetni.
(90)
A minimumimportár szintjét ugyanazen megállapítások - azaz az ideiglenes rendeletben meghatározott dömpingkülönbözet és ár alatt történő értékesítés - alapján számították ki.
(91)
A minimumimportár meghatározása során a megállapított dömpingkülönbözetet és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár felszámolásához szükséges vámösszegeket egyaránt figyelembe vették.
2. A kár felszámolásának mértéke
(92)
Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében a végleges vámszintet a dömping- vagy a kárkülönbözet szintjén kell megállapítani, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. Ezért e szabály alkalmazása érdekében meg kellett állapítani egy kárt nem okozó árat vagy egy kárt nem okozó minimumimportárat. Ezt a kárt nem okozó minimumimportárat ezután összehasonlították a vállalat tekintetében specifikus, nem dömpingelt minimumimportárral, amelynek alapja a közösségi határparitáson számított nettó árhoz igazított rendes érték.
(93)
A kárt nem okozó ár kiszámításához figyelembe vették azt a vámszintet, amellyel a közösségi gazdasági ágazat fedezni tudja gyártási költségeit és egy olyan szintű, adózás előtti hasznot érhet el, amilyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhet. Az érdekelt felek további észrevételeinek hiányában az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésében kikötött megállapítások felhasználásával 6,5 %-os haszonkulcsot állapítottak meg.
(94)
A fagyasztott földieper behozatalára a Kombinált Nomenklatúra három különböző kódja alatt (a továbbiakban: KN-kódok), három különböző vámszinten kerül sor, a behozott termék által tartalmazott hozzáadott cukor vagy egyéb édesítőszer mennyiségétől függően. A különböző vámszintek figyelembevételéhez KN-kódonként különböző minimumimportárat kellett megállapítani.
(95)
Az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésének megfelelően az egyik kínai exportáló gyártóról megállapítást nyert, hogy nem dömpingelt áron exportál fagyasztott földiepret. Ebből következően a dömpingellenes intézkedés az említett vállalat exportjára nem vonatkozik.
(96)
A többi esetben a valamennyi kínai exportra vonatkozó kárt nem okozó minimumimportárról (684,20 EUR) megállapítást nyert, hogy alacsonyabb, mint a vonatkozó nem dömpingelt minimumimportárak. A minimumimportárat ezért minden Kínából származó egyéb export esetében a kárt nem okozó minimumimportár szintjén kell meghatározni.
(97)
Mivel a behozatalokra a minimumimportárral megegyező, vagy azt meghaladó közösségi határparitáson számított CIF-áron kerül sor, nem kell utánuk vámot fizetni. Ezzel szemben ha a behozatalra a minimumimportár alatti áron kerül sor, akkor a ténylegesen kifizetett ár és a minimumimportár közötti különbségnek megfelelő vám fizetendő.
3. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(98)
Az importált termékre értékvám formájában kivetett ideiglenes vámot - melynek összege 0 % és 34,2 % között mozog, és amely 2006. október 19-től volt érvényben - fel kell szabadítani. Az értékvám végleges beszedése aránytalan lenne a káros dömping felszámolásával, mivel az említett időszak árai jelentősen meghaladták a minimumimportárat.
4. A minimumimportár végrehajthatósága
(99)
A minimumimportáron alapuló vámrendszer az intézkedés más formáihoz képest nehezebben alkalmazható és könnyebben vezethet az árucikkek vámértékének hibás bevallásához. Tekintettel az e piaci ágazatban jelen lévő lehetséges kompenzációs megállapodásokra, kettős rendszerű intézkedések bevezetésére van szükség. E kettős rendszer egy minimumimportárból és egy rögzített vámból áll. Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban a rögzített vámot a kárkülönbözet súlyozott átlaga alapján számították ki, mivel ez alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga. A minimumimportár tényleges betartásának biztosítása érdekében az importőröket tájékoztatni kell arról, hogy amennyiben a behozatal utáni ellenőrzésen megállapítást nyer, hogy i. az első független közösségi fogyasztó által ténylegesen kifizetett közösségi határparitáson számított nettó ár (behozatal utáni ár) alacsonyabb, mint a közösségi határparitáson számított vám előtti nettó ár - amint az a vámáru-nyilatkozatból származik -, és ii. a behozatal utáni ár alacsonyabb, mint a minimumimportár, abban az esetben visszamenőleges hatállyal rögzített dömpingellenes vámot kell alkalmazni a vonatkozó tranzakciókra, kivéve, ha a rögzített vám és a behozatal utáni ár összege (ténylegesen fizetett ár plusz rögzített vám) olyan összeghez vezetett, amely alacsonyabb a minimumimportárnál. Ebben az esetben a minimumimportár, valamint a behozatal utáni ár különbségével egyenértékű vámot kell alkalmazni. A vámhatóságok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, ha hibás bevallásra utaló jelekkel találkoznak.
(100)
Ebben az összefüggésben, valamint a felmerülő aggályok kezelése érdekében a Bizottság két különleges pillért kíván bevezetni annak biztosítása céljából, hogy az intézkedések továbbra is helytállóak legyenek, miközben teljes mértékben betartják őket. Először hivatkozni kell a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (6) többek között 78. cikkére, amely szerint a vámhatóságok megvizsgálhatják az érintett áruval kapcsolatos import- vagy exportműveletekre, vagy az ezt követő, ezen árukat érintő kereskedelmi ügyletekre vonatkozó kereskedelmi okmányokat és adatokat. Az ilyen vizsgálat a nyilatkozattevő, az említett műveletekben üzlettársi minőségben közvetlenül vagy közvetve részt vevő valamilyen más személy, vagy az említett okmányt és adatokat üzleti célból birtokában tartó valamilyen más személy telephelyén végezhető el. Az említett vámhatóság meg is vizsgálhatja az árut.
(101)
Másodszor pedig az intézkedések bármely lehetséges - különösen kapcsolt társaságok közötti - átvállalása elleni legmegfelelőbb védekezés céljából a Bizottság bejelenti arra irányuló szándékát, hogy az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése keretében haladéktalanul felülvizsgálatot indítanak el, és amennyiben bizonyítékot kapnak ilyen viselkedésről, akkor a behozatalokat az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba veszik.
(102)
A Bizottság többek között a behozatal felügyeletére vonatkozó, a nemzeti vámhatóságok által biztosított információkra, illetve a tagállamoktól az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján származó információkra fog támaszkodni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingelleness vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó és a 0811 10 11, a 0811 10 19 és a 0811 10 90 KN-kóddal bejelentett, nyersen, illetve gőzöléssel vagy vízben főzve, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával készült földieper behozatalára.
(2) A Yantai Yongchang Foodstuff vonatkozásában megállapított végleges dömpingellenes vám összege:
Vállalat
Végleges vám
Kiegészítő TARIC-kód
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
(3) Valamennyi más vállalat vonatkozásában a végleges dömpingellenes vám összege a (4) bekezdésben meghatározott minimumimportár, valamint a közösségi határparitáson számított vám előtti nettó ár közötti különbség, amennyiben ez utóbbi alacsonyabb az előzőnél. Nem kell vámot beszedni, ha a közösségi határparitáson számított nettó ár ugyanakkora vagy magasabb, mint a (4) bekezdésben meghatározott megfelelő minimumimportár.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a lenti táblázat 2. oszlopában megállapított minimumimportárat kell alkalmazni. Amennyiben a behozatal utáni ellenőrzésen megállapítást nyer, hogy az első független fogyasztó által ténylegesen kifizetett közösségi határparitáson számított nettó ár (behozatal utáni ár) alacsonyabb, mint a közösségi határparitáson számított vám előtti nettó ár - amint az a vámáru-nyilatkozatból származik -, és a behozatal utáni ár alacsonyabb, mint a minimumimportár, lenti táblázat 3. vagy 4. oszlopában adott esetben megállapított rögzített dömpingellenes vámot kell alkalmazni, kivéve ha a 3. vagy 4. oszlopban adott esetben meghatározott rögzített vám és behozatal utáni ár összege (ténylegesen fizetett ár plusz rögzített vám) olyan összeghez vezetett, amely alacsonyabb a lenti táblázat 2. oszlopában megállapított a minimumimportárnál. Ebben az esetben a lenti táblázat 2. oszlopában meghatározott minimumimportár, valamint a behozatal utáni ár különbségével egyenértékű vámot kell alkalmazni. Az ilyen rögzített dömpingellenes vám utólagos beszedésekor le kell vonni valamennyi előzetesen kifizetett, a minimumimportár alapján kiszámított dömpingellenes vámot.
KN-kód és a földieper kiszerelése
Minimumimportár EUR/nettó tonnasúly
A Dandong Junao Foodstaffra vonatkozó rögzített vám EUR/nettó tonnasúly (kiegészítő TARIC-kód: A780)
A többi vállalatra vonatkozó rögzített vám EUR/nettó tonnasúly (kiegészítő TARIC-kód: A999)
Földieper, nyersen, illetve gőzöléssel vagy vízben főzve, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával is, 13 tömegszázalékot meghaladó cukortartalommal (KN-kód: 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Földieper, nyersen, illetve gőzöléssel vagy vízben főzve, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával is, 13 tömegszázalékot meg nem haladó cukortartalommal (KN-kód: 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Földieper, nyersen, illetve gőzöléssel vagy vízben főzve, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül (KN-kód: 0811 10 90)
598
75,3
204,5
(5) Azokban az esetekben, amikor az áruk sérültek, mielőtt szabad forgalomba kerülnének, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításra kerül a vámérték meghatározásához a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7), 145. cikke alapján, a dömpingellenes vám összege, amelyet a fenti (3) és (4) bekezdés szerint számítanak ki, olyan százalékos arányban csökkentendő, ami megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1551/2006/EK rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó, nyers, illetve gőzöléssel vagy vízben főzött, fagyasztott, cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával készült fagyasztott földieper behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2007. április 16-án.