Rådets forordning (EF) nr. 743/2002
af 25. april 2002
om fastlæggelse af en generel fællesskabsramme for aktiviteter med henblik på at lette iværksættelsen af det civilretlige samarbejde
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 61, litra c), og artikel 67, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Den Europæiske Union har som mål at bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer. Med henblik på at indføre et sådant område bør Fællesskabet bl.a. vedtage de foranstaltninger vedrørende samarbejde om civilretlige spørgsmål, der er nødvendige for det indre markeds funktion.
(2) Den 3. december 1998 vedtog Rådet Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres, i det følgende benævnt "handlingsplanen fra Wien"(4).
(3) Det Europæiske Råd vedtog på sit møde den 15. og 16. oktober 1999 i Tammerfors et sæt konklusioner med overskriften: "Hen imod en Union med frihed, sikkerhed og retfærdighed: Tammerfors som milepæl".
(4) Den 30. november 2000 vedtog Rådet et program med foranstaltninger med henblik på gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område(5), som Rådet og Kommissionen havde udarbejdet i fællesskab.
(5) Ved fælles aktion 96/636/RIA(6) blev der for perioden 1996-2000 vedtaget et tilskyndelses- og udvekslingsprogram for aktørerne inden for retsvæsenet (Grotius).
(6) Ved Rådets forordning (EF) nr. 290/2001(7) blev tilskyndelses- og udvekslingsprogrammet for aktørerne inden for retsvæsenet videreført for så vidt angår det civilretlige område (Grotius-programmet, civilret) for en etårig overgangsperiode i afventning af resultatet af en grundig undersøgelse af, hvorledes Fællesskabets foranstaltninger og tilskud bør orienteres i fremtiden.
(7) Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1496/98/EF(8) blev der indført et program for forbedring af juristers indsigt i fællesskabsretten (Robert Schuman-aktionen) med en varighed på tre år.
(8) Hvis de ambitiøse målsætninger i EF-traktaten, i handlingsplanen fra Wien og i konklusionerne fra Tammerfors skal kunne opfyldes, må der fastlægges en fleksibel og effektiv generel fællesskabsramme for aktiviteter på det civilretlige område.
(9) Denne generelle fællesskabsramme for aktiviteter bør give mulighed for initiativer, der træffes af Kommissionen i overensstemmelse med nærhedsprincippet, for foranstaltninger til støtte for organisationer, der fremmer og letter det civilretlige samarbejde, og for foranstaltninger til støtte for specifikke projekter.
(10) En række foranstaltninger er nødvendige for at sætte yderligere skub i iværksættelsen af det civilretlige samarbejde, og de bør derfor gennemføres inden for rammerne af et EF-aktivitetsprogram. Planlægningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger vil lettes ved, at foranstaltningerne samles inden for en generel fællesskabsramme for aktiviteter.
(11) De foranstaltninger, der iværksættes af Kommissionen, kan bestå af specifikke foranstaltninger som f.eks. undersøgelser, forskning, seminarer, konferencer, ekspertmøder, udgivelser, håndbøger, databaser og/eller internetsteder, samt foranstaltninger, der tager sigte på at udbrede resultatet af projekter, som er blevet samfinansieret i henhold til den generelle fællesskabsramme for aktiviteter.
(12) En generel fællesskabsramme for aktiviteter, der skal fremme medlemsstaternes forståelse af deres respektive retssystemer og domstolssystemer, vil bidrage til at fjerne hindringerne for det civilretlige samarbejde og dermed til at forbedre det indre markeds funktion.
(13) Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til at sikre en korrekt anvendelse af Fællesskabets instrumenter på området civilretligt samarbejde, og foranstaltningerne vil være mere effektive, hvis de koordineres inden for en generel fællesskabsramme for aktiviteter.
(14) Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af den europæiske dimension, der er nødvendig for at virkeliggøre dem, samt de forventede stordriftsfordele og de kumulative virkninger, som de påtænkte foranstaltninger vil medføre, bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(15) For de lande, der ansøger om tiltrædelse af Den Europæiske Union, vil deltagelsen i denne fællesskabsramme for aktiviteter være en nyttig forberedelse af tiltrædelsen, specielt hvad angår disse landes evne til at anvende gældende fællesskabsret.
(16) Der må fastsættes visse principper for, hvilke sanktioner der skal iværksættes, hvis der konstateres uregelmæssigheder, eller hvis forpligtelserne i medfør af støtteaftalen ikke opfyldes.
(17) De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne forordning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(9).
(18) Det årlige arbejdsprogram vedtages efter forvaltningsproceduren, således at der sikres en vis institutionel ligevægt, idet der navnlig tages hensyn til, at de specifikke foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 1, iværksættes af Kommissionen.
(19) Det Forenede Kongerige og Irland har i medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.
(20) I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
MÅLSÆTNINGER OG AKTIVITETER
Artikel 1
Emne
1. Med denne forordning fastsættes for perioden fra 1. januar 2002 til 31. december 2006 en generel fællesskabsramme for aktiviteter med henblik på at lette iværksættelsen af det civilretlige samarbejde, i det følgende benævnt "den generelle ramme".
2. Denne forordning finder ikke anvendelse i Danmark.
Artikel 2
Målsætninger
Den generelle ramme har følgende målsætninger:
1) at fremme det civilretlige samarbejde med det formål bl.a.:
a) at sikre retssikkerheden og forbedre adgangen til domstolene
b) at fremme den gensidige anerkendelse af retsafgørelser og domme
c) at fremme den nødvendige indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne
d) at fjerne hindringer, der skyldes forskelle mellem de forskellige medlemsstaters civilret og civilproces
2) at fremme kendskabet til de andre medlemsstaters retssystemer og procesregler på det civilretlige område
3) at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af Fællesskabets instrumenter på området civilretligt samarbejde, og
4) at forbedre informationen til offentligheden om adgangen til domstolene, det retlige samarbejde og medlemsstaternes retssystemer på det civilretlige område.
Artikel 3
Aktiviteter
De aktiviteter, der kan støttes eller gennemføres i henhold til den generelle ramme, skal opfylde mindst en af målsætningerne i artikel 2 og bestå i:
1) specifikke foranstaltninger iværksat af Kommissionen, eller
2) foranstaltninger, hvormed der ydes finansiel støtte til specifikke projekter af interesse for Fællesskabet, på de betingelser, der er fastsat i artikel 5, eller
3) foranstaltninger, hvormed der ydes finansiel støtte til ikke-statslige organisationers aktiviteter, på de betingelser, der er fastsat i artikel 6.
Artikel 4
Tredjelandes deltagelse
Den generelle ramme er åben for deltagelse af:
1) kandidatlandene i Central- og Østeuropa på de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, som er truffet af de respektive associeringsråd
2) Cypern, Malta og Tyrkiet på grundlag af bilaterale aftaler, som indgås med disse lande, og
3) andre lande, når aftaler og procedurer giver mulighed herfor.
Artikel 5
Specifikke projekter
1. De i artikel 3, nr. 2, omhandlede specifikke projekter skal bestå i en eller flere af følgende foranstaltninger:
a) uddannelse
b) udveksling og praktikophold
c) undersøgelser og forskning
d) møder og seminarer
e) formidling af oplysninger.
2. Projekter kan indgives af institutioner og offentlige eller private organisationer, herunder faglige sammenslutninger, forskningsinstitutter og institutioner, der er ansvarlige for den juridiske grund- og videreuddannelse i teori og praksis for aktører inden for retsvæsenet.
Ved aktører inden for retsvæsenet forstås bl.a. dommere, offentlige anklagere, advokater, akademiske og videnskabelige medarbejdere, ministerielle embedsmænd og andre embedsmænd, der er tilknyttet retsvæsenet, justitssekretærer, retstolke og andre professioner med tilknytning til retsvæsenet på det civilretlige område.
3. For at være berettigede til samfinansiering skal projekterne omfatte mindst tre lande, der deltager i den generelle ramme.
Projekterne kan også have deltagere fra Danmark samt fra kandidatlandene, hvis dette bidrager til at forberede deres tiltrædelse, eller fra andre tredjelande, der ikke deltager i den generelle ramme, hvis dette gavner projekternes formål.
Artikel 6
Ikke-statslige organisationers aktiviteter
Der kan ydes finansiel støtte til de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 3, med henblik på at støtte aktiviteter, der er fastsat i ikke-statslige organisationers årlige aktivitetsprogram, når organisationerne opfylder følgende kriterier:
1) de skal være ikke-kommercielle organisationer
2) de skal være stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i en af medlemsstaterne
3) de skal udøve aktiviteter med en europæisk dimension og normalt inddrage mindst halvdelen af medlemsstaterne
4) de skal som et af sigterne med deres aktiviteter have en eller flere af målsætningerne i artikel 2.
KAPITEL II
FINANSIERING, GENNEMFØRELSE OG PROCEDURER
Artikel 7
Finansiering
1. Samfinansiering af aktiviteter i henhold til den generelle ramme udelukker enhver finansiering via et andet program, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. Det årlige beløb fordeles ligeligt mellem de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 1, og de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 2 og 3.
3. Den finansielle støtte, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget, kan principielt højst dække 60 % af omkostningerne ved de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 2 eller 3. I exceptionelle tilfælde kan den finansielle støtte dog beløbe sig til 80 %.
Artikel 8
Gennemførelse
1. Kommissionen offentliggør hvert år, om muligt inden den 30. juni, et årligt arbejdsprogram,
a) som fastsætter de prioriterede målsætninger og typer af aktiviteter for det følgende år
b) som beskriver de i artikel 3, nr. 1, omhandlede foranstaltninger, som Kommissionen agter at iværksætte, og
c) som beskriver udvælgelses- og tildelingskriterierne og procedurerne for indgivelse og godkendelse af forslag til de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 2 og 3.
2. Kommissionen vedtager det årlige arbejdsprogram efter proceduren i artikel 13, stk. 2.
3. Ved evalueringen og udvælgelsen af forslag lægger Kommissionen særlig vægt på følgende kriterier:
a) forslagets bidrag til opfyldelsen af målsætningerne i artikel 2
b) forslagets problemløsende karakter
c) forslagets europæiske dimension
d) forudsete foranstaltninger til formidling af resultater
e) komplementariteten med andre tidligere, igangværende eller kommende aktiviteter, og
f) foranstaltningens omfang, specielt i relation til stordriftsfordele og omkostningseffektivitet.
4. Kommissionen behandler hvert enkelt forslag, den får forelagt, med henblik på foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 2 og 3. Afgørelserne vedrørende disse foranstaltninger træffes efter proceduren i artikel 12, stk. 2.
Artikel 9
Finansieringsafgørelser
1. Kommissionens finansieringsafgørelser på grundlag af artikel 3, nr. 2 og 3, efterfølges af støtteaftaler mellem Kommissionen og modtagerne.
2. Finansieringsaftalerne og de deraf følgende støtteaftaler er underlagt Kommissionens finanskontrol og revision ved Revisionsretten.
Artikel 10
Kontrol
1. Kommissionen foretager regelmæssig kontrol af og fører tilsyn med gennemførelsen af de foranstaltninger, der finansieres af Fællesskabet. Kontrollen og tilsynet foretages på grundlag af rapporter, som udarbejdes efter procedurer, der er aftalt mellem Kommissionen og støttemodtageren. Der kan også gennemføres stikprøvekontrol på stedet.
2. Modtageren forelægger Kommissionen en rapport for hver foranstaltning senest tre måneder efter gennemførelsen. Kommissionen bestemmer, hvilken form og hvilket indhold denne rapport skal have.
3. I kontroløjemed opbevarer modtageren af den finansielle støtte alle udgiftsbilag i fem år fra datoen for den sidste udbetaling i forbindelse med en foranstaltning.
Artikel 11
Formidling af oplysninger
1. Kommissionen sikrer, at der hvert år offentliggøres en liste over støttemodtagere og over de aktiviteter, der er finansieret i henhold til den generelle ramme, med angivelse af støttebeløbet.
2. Hvis projekter, der finansieres i henhold til artikel 3, nr. 2, ikke omfatter formidling af resultaterne, og hvis en formidling vil kunne bidrage til en af målsætningerne i artikel 2, kan Kommissionen træffe sådanne foranstaltninger.
3. Ved hvert års begyndelse tilsender Kommissionen det udvalg, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 12, oplysninger om de aktiviteter, der er gennemført i henhold til artikel 3, nr. 1, i det foregående år.
Artikel 12
Rådgivende udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg (benævnt "Artikel 12-Udvalget").
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 13
Forvaltningsudvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg (benævnt "Artikel 13-Udvalget").
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
Det tidsrum, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 14
Sanktioner
1. Sanktionerne fastsættes i støtteaftalen under overholdelse af denne forordning.
2. Kommissionen kan opsige en støtteaftale, der er indgået i henhold til denne aktivitetsramme, såfremt den konstaterer, at der foregår uregelmæssigheder, eller at forpligtelserne i medfør af støtteaftalen ikke opfyldes.
Hvis der konstateres uregelmæssigheder, eller hvis forpligtelserne i støtteaftalen ikke opfyldes, kan Kommissionen suspendere udbetalingen af den resterende del af støttebeløbet. Kommissionen anmoder modtageren om at gøre rede for forholdet eller bringe forholdet i orden inden for en rimelig frist, som Kommissionen fastsætter.
Hvis modtagerens redegørelse ikke er tilfredsstillende, eller hvis forholdet ikke bringes i orden, kan Kommissionen opsige støtteaftalen og kræve de allerede udbetalte beløb tilbagebetalt med morarenter.
3. Hvis nogle af forpligtelserne i medfør af støtteaftalen ikke opfyldes, kan Kommissionen nedsætte den resterende del af støttebeløbet og kræve en del af det allerede udbetalte beløb tilbagebetalt med morarenter.
Artikel 15
Rapportering og evaluering
1. Kommissionen aflægger senest den 30. juni 2004 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af den generelle ramme, herunder om resultaterne af kontrollen, rapporterne og overvågningen af aktiviteterne.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om denne aktivitetsramme, som skal være til rådighed i god tid inden en eventuel fornyelse af den generelle ramme eller senest den 31. december 2005. Rapporten skal indeholde en evaluering af omkostningseffektiviteten og en vurdering baseret på resultatindikatorer af, om målsætningerne er nået.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
Udfærdiget i Luxembourg, den 25. april 2002.
A Tanács 743/2002/EK rendelete
(2002. április 25.)
a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés végrehajtását előmozdító tevékenységek általános közösségi keretszabályozásának létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c) pontjára és 67. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel:
(1) Az Európai Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését tűzte ki céljául, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Ebből a célból a Közösségnek el kell fogadnia, egyebek mellett, olyan - a polgári ügyek terén megvalósuló igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos - intézkedéseket, amelyek a belső piac zavartalan működéséhez szükségesek.
(2) 1998. december 3-án a Tanács elfogadta a Tanács és a Bizottság cselekvési tervét az Amszterdami Szerződés - a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó - rendelkezéseinek lehető legmegfelelőbb végrehajtásáról (a továbbiakban: "bécsi cselekvési terv") [4].
(3) Az 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott Európai Tanács elfogadta következtetéseit "A szabadság, biztonság és igazságosság uniója felé: Tamperei mérföldkövek" címmel.
(4) 2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottság és a Tanács - a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló - közös programját [5].
(5) A 96/636/IB együttes fellépés [6] az 1996. és 2000. közötti időszakra létrehozta az igazságügyben dolgozó, gyakorló jogászok támogatási és csereprogramját (Grotius).
(6) A 290/2001/EK rendelet [7] a igazságügyi területen dolgozó jogászok támogatási és csereprogramját (Grotius, polgári jog) - a közösségi programok és támogatások leendő prioritásait érintő mélyreható elemzések eredményétől függően - csupán egy éves átmeneti időszakra hosszabbította meg.
(7) Az 1496/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat [8] három éves cselekvési tervet állapított meg a közösségi jog ismeretének javítására a jogi szakmákban (Robert Schuman projekt).
(8) A Szerződésben, a bécsi cselekvési tervben és a Tamperei következtetésekben meghatározott nagyszabású célok megvalósításához a polgári jog terén folytatott tevékenységek számára rugalmas és hatékony általános közösségi keretszabályozásra van szükség.
(9) E tevékenységek céljából létrehozott általános közösségi keretszabályozásnak biztosítania kell a Bizottság - a szubszidiaritás elvének megfelelő - kezdeményezéseit, a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést elősegítő és megkönnyítő szervezetek támogatására irányuló intézkedéseket, valamint az egyedi projektek támogatását szolgáló intézkedéseket.
(10) A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés továbbfejlesztése több intézkedést is igényel, következésképpen azokat a közösségi cselekvési program keretében kell megtenni. Ezeknek az intézkedéseknek a megtervezésére és végrehajtására nézve előnyös a közösségi tevékenységek általános keretszabályozásába való illesztésük.
(11) A bizottsági intézkedések olyan egyedi fellépéseket foglalhatnak magukban, mint tanulmányok, kutatások, szemináriumok, konferenciák, szakértői találkozók, kiadványok, kézikönyvek, adatbázisok és/vagy web-oldalak, valamint a közösségi tevékenységek általános keretszabályozásában a társfinanszírozású projektek eredményeinek terjesztését szolgáló intézkedések.
(12) A tagállamok jogrendszerének és igazságügyi rendszerének kölcsönös megértését segítő tevékenységeket magába foglaló általános közösségi keretszabályozás hozzájárul a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés korlátainak csökkentéséhez, ami javítja a belső piac működését.
(13) Szükség van a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén rendelkezésre álló közösségi eszközök megfelelő alkalmazását biztosító intézkedésekre, ezek hatékonyabbak lesznek, ha a közösségi tevékenységek általános keretszabályozásában összehangolják őket.
(14) Mivel a javasolt intézkedések céljait a tagállamok önállóan nem képesek kellőképpen megvalósítani, és következésképpen - a célok megvalósításához szükséges európai dimenzió, az azonos intézkedések nagy számának köszönhetően várható gazdaságosság és a tervezett intézkedések előreláthatóan halmozott hatásai miatt - ezek a célok a Közösség szintjén jobban elérhetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Ez a rendelet, az említett cikkben előírt arányossági elvnek megfelelően, nem lépi túl a célok megvalósításához szükséges mértéket.
(15) Az Európai Unió tagjelölt országai részvétele ebben az általános közösségi tevékenységi keretszabályozásban hasznos felkészülést nyújt a csatlakozásra, különösen az említett országoknak a közösségi vívmányok alkalmazása iránti képessége tekintetében.
(16) A szabálytalanságok, illetve a Bizottság és a kedvezményezettek közötti támogatási megállapodásokban foglalt kötelezettségek teljesítésének elmaradása esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan bizonyos elveket kell megállapítani.
(17) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat [9] szerint fogadják el.
(18) Az éves munkaprogramot - az intézményi egyensúly biztosítása céljából - az irányítóbizottság eljárása szerint fogadják el, különös tekintettel arra, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében előírt egyedi fellépéseket a Bizottságnak kell meghoznia.
(19) Az Egyesült Királyság és Írország - az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetére vonatkozó jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően - kifejezte e rendelet elfogadása és megvalósítása iránti részvételi szándékát.
(20) Dánia, az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetére vonatkozó jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, amely így Dániára nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
CÉLOK ÉS TEVÉKENYSÉGEK
1. cikk
A rendelet tárgya
(1) Ez a rendelet, a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megvalósításának előmozdítása érdekében, meghatározza a közösségi tevékenységek általános keretszabályozását (a továbbiakban: "általános keretszabályozás") a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra.
(2) Ezt a rendeletet Dániában nem kell alkalmazni.
2. cikk
Célok
A tevékenységek általános keretszabályozásának céljai a következők:
(1) az igazságügyi együttműködés előmozdítása polgári ügyekben, különösen törekedve a következőkre:
a) a jogbiztonság szavatolása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítása;
b) a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerésének előmozdítása;
c) a jogszabályok szükséges közelítésének előmozdítása; illetve
d) a polgári jog és a polgári eljárások eltéréseinek tulajdonítható akadályok kiküszöbölése;
(2) a tagállamokban működő jogi és igazságügyi rendszerek kölcsönös megismerésének előmozdítása polgári jogi területen;
(3) a közösségi eszközök hatékony érvényesítésének és alkalmazásának biztosítása a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén; és
(4) a közvélemény - az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről, az igazságügyi együttműködésről, valamint a tagállamok jogrendszereinek polgári jogi elemeiről történő -tájékoztatásának a javítása.
3. cikk
Tevékenységtípusok
Azoknak a tevékenységeknek, amelyeket az általános keretszabályozás alapján finanszíroznak és fejtenek ki, a 2. cikkben felsorolt célok legalább egyikét meg kell valósítaniuk, és tartalmazniuk kell a következőket:
1. a Bizottság egyedi fellépései;
2. közösségi érdekeltségű egyedi projektek finanszírozását biztosító intézkedések, az 5. cikkben meghatározott feltételek szerint; vagy
3. a nem kormányzati szervezetek által végzett tevékenység finanszírozását biztosító intézkedések, a 6. cikkben előírt feltételek szerint.
4. cikk
Harmadik országok részvétele
A tevékenységeknek ez az általános keretszabályozása részvételre nyitva áll a következő országok előtt:
(1) a közép- és kelet-európai tagjelölt országok (KKEO) az Európai Megállapodásokban, ezek kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó Társulási Tanácsok határozataiban meghatározott feltételek szerint;
(2) Ciprus, Málta és Törökország számára a velük kötött kétoldalú megállapodások értelmében;
(3) más országok számára, amennyiben a megállapodások és az eljárások ezt lehetővé teszik.
5. cikk
Egyedi projektek
(1) A 3. cikk (2) bekezdésében említett egyedi projektek a következők közül egy vagy több elemből állhatnak:
a) képzés;
b) csereprogramok és gyakorlatok;
c) tanulmányok és kutatás;
d) értekezletek és szemináriumok;
e) információterjesztés.
(2) Projekteket intézmények, valamint közjogi vagy magánjogi szervezetek, benne szakmai szervezetek, kutatóintézetek és az igazságügyben dolgozó, gyakorló jogászok jogi és továbbképzésével foglalkozó intézetek nyújthatnak be.
A "igazságügyi területen dolgozó jogász" kifejezés többek között a bírákat, ügyészeket, ügyvédeket, a felsőoktatási és tudományos alkalmazottakat, minisztériumi köztisztviselőket, bírósági tisztviselőket, bírósági végrehajtókat, bírósági tolmácsokat és a polgári jogi igazságszolgáltatáshoz kötődő más szakembereket jelenti.
(3) A projektek akkor jogosultak társfinanszírozásra, ha legalább három olyan országra terjednek ki, amelyek a tevékenységek általános keretszabályozásában részt vesznek.
A projektekhez társulhatnak dán igazságügyi területendolgozó, jogászok és a tagjelölt országokból származó igazságügyi területen dolgozó jogászok is, amennyiben ez előmozdítja felkészülésüket a csatlakozásra, valamint más, a tevékenységek e keretszabályozásában részt nem vevő harmadik országok igazságügyi területendolgozó jogászai, amennyiben ez a projektek céljait szolgálja.
6. cikk
Társadalmi szervezetek tevékenysége
A 3. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések finanszírozása olyan - társadalmi szervezetek éves cselekvési programjában foglalt - tevékenységek támogatásának formájában történhet, amelyek megfelelnek a következő kritériumoknak:
1. non-profit szervezetnek kell lenniük;
2. valamely tagállam törvényei alapján jöttek létre;
3. európai dimenzióval rendelkező tevékenységet kell folytatniuk, és - általános szabályként - a tagállamok legalább felét kell magukba foglalniuk;
4. tevékenységük céljai között ott kell lennie a 2. cikkben meghatározott célok közül legalább egynek.
II. FEJEZET
FINANSZÍROZÁS, MEGVALÓSÍTÁS ÉS ELJÁRÁSOK
7. cikk
Finanszírozás
(1) Ezen általános keretszabályozásba tartozó tevékenységek társfinanszírozása kizárja az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott bármely egyéb program révén történő finanszírozást.
(2) Az egyrészt a 3. cikk (1) bekezdésében, másrészt a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett tevékenységeket az éves összeg arányos része illeti meg.
(3) Az Európai Unió általános költségvetéséből történő költségvetési támogatás aránya elvileg nem haladhatja meg a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett tevékenységek költségének 60 %-át. Mindemellett, kivételes körülmények esetén, a költségvetési támogatás elérheti az összeg 80 %-át.
8. cikk
Megvalósítás
(1) A Bizottság minden évben, lehetőleg június 30. előtt közzéteszi az éves munkaprogramot, amely:
a) a célok és tevékenységtípusok tekintetében meghatározza a következő év prioritásait;
b) megadja a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság által tervbe vett tevékenységek leírását;
c) tartalmazza a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett tevékenységekre vonatkozó kiválasztási és támogatási kritériumokat, valamint a javaslatok benyújtásának és jóváhagyásának eljárásait.
(2) A Bizottság az éves munkaprogramot a 13. cikk (2) bekezdésében előírt eljárás szerint fogadja el.
(3) A javaslatok értékelésében és kiválasztásában a Bizottság különösen a következőket tartja szem előtt:
a) alkalmasság a 2. cikkben említett célokhoz való hozzájárulásra;
b) problémamegoldó irányultság;
b) európai dimenzió;
d) az eredmények terjesztésére tervezett intézkedések;
e) kiegészítő jellegű kapcsolódás befejezett, jelenlegi vagy jövőbeli tevékenységekhez;
f) a tevékenység mérete, különösen a gazdaságosság és a költséghatékonyság figyelembe vételével.
(4) A Bizottság megvizsgál minden hozzá benyújtott, a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett tevékenység tervét. Az ezekre vonatkozó döntéseket a 12 cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hozzák meg.
9. cikk
Finanszírozási döntések
(1) A Bizottságnak a 3. cikk (2) és (3) bekezdése alapján meghozott finanszírozási döntéseit követően kerül sor a Bizottság és a kedvezményezettek közötti támogatási megállapodásra.
(2) Az így kialakult finanszírozási döntések és támogatási megállapodások a Bizottság pénzügyi ellenőrzése és a Számvevőszék ellenőrzése alá tartoznak.
10. cikk
Felügyelet
(1) A Bizottság gondoskodik a Közösség által finanszírozott tevékenységek végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséről és felügyeletéről. Az ellenőrzést és a felügyeletet a Bizottság és a kedvezményezett közötti megállapodás szerinti eljárások alkalmazásával elkészített jelentések alapján végzik el. Ezek mintavétel formájában történő helyszíni ellenőrzéseket is magában foglalhatnak.
(2) A kedvezményezettek minden egyes intézkedésről, annak megvalósítását követő három hónapon belül, jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz. A jelentés formáját a Bizottság határozza meg, beleértve azt is, hogy annak milyen típusú információt kell tartalmaznia.
(3) A pénzügyi támogatás kedvezményezettjei a Bizottság rendelkezésére megőrzik - egy-egy intézkedés utolsó kiadásától számítva öt éven keresztül - az ezen intézkedésekre vonatkozó kifizetéseket igazoló dokumentációt.
11. cikk
Az információ terjesztése
(1) A Bizottság minden évben közzéteszi a kedvezményezettek, valamint az ezen általános keretszabályozásban finanszírozott tevékenységek jegyzékét, a támogatási összegeket is beleértve.
(2) A Bizottság intézkedéseket hozhat azokban az esetekben, amelyekben a 3. cikk (2) bekezdése alapján finanszírozott projektek nem írják elő az eredmények terjesztését, de ahol ez hozzájárulást jelenthet a 2. cikkben említett célok megvalósításához.
(3) A Bizottság minden év elején tájékoztatja a 12. cikk szerinti bizottságot a 3. cikk (1) bekezdése alapján előző évben megvalósult tevékenységekről.
12. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot egy bizottság ("12. cikk szerinti bizottság") támogatja.
(2) E bekezdésre történő utalás esetén a 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni.
(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
13. cikk
Irányítóbizottság
(1) A Bizottságot egy irányítóbizottság ("13. cikk szerinti bizottság") támogatja.
(2) E bekezdésre történő utalás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében előírt időtartamot három hónapban állapítják meg.
(3) Az irányítóbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
14. cikk
Szankciók
(1) A szankciókat - ennek a rendeletnek megfelelően - a támogatási megállapodásokban szabályozzák.
(2) A Bizottság - szabálytalanságok észlelése, illetve a támogatási megállapodásból eredő kötelezettségek nem teljesítése esetén - megszűntetheti az általános keretszabályozás értelmében megkötött támogatási megállapodásokat.
A Bizottság - szabálytalanságok észlelése, illetve a támogatási megállapodásból eredő kötelezettségek nem teljesítése esetén - felfüggesztheti a támogatás fennmaradó összegének kifizetését. A Bizottság - az általa meghatározott ésszerű határidőn belül - magyarázatot, illetve a helyzet rendezését kéri a kedvezményezettől.
A Bizottság - a nem kielégítő válasz esetén, illetve a helyzet rendezésének hiányában - felmondhatja a támogatási megállapodást, és kérheti a már kiutalt összegek visszatérítését a megfelelő késedelmi kamatokkal együtt.
(3) Amennyiben a támogatási megállapodásból eredő kötelezettségeket részben nem teljesítik, a Bizottság csökkentheti a fennmaradó támogatási összeget, és kérheti a már kiutalt összegek egy részének visszatérítését a megfelelő késedelmi kamatokkal együtt.
15. cikk
Jelentés és értékelés
(1) A Bizottság legkésőbb 2004. június 30-ig tesz jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ennek az általános keretszabályozásnak a megvalósításáról, beleértve a tevékenységek ellenőrzésének eredményeit, a tevékenységekről szóló jelentéseket és azok felügyeletét.
(2) Erről az általános keretszabályozásról a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak úgy, hogy ez a jelentés az általános keretszabályozás eseteleges megújításának időpontjában rendelkezésre álljon, illetve legkésőbb 2005. december 31-ig. Ez a jelentés a költséghatékonyság értékelését és a célok megvalósításának - a teljesítménymutatók alapján kidolgozott - értékelését is tartalmazza.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2002. április 25-én.