RAADET - RAADETS DIREKTIV af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber - (86/635/EOEF)
II
(Retsakter hvis offentliggoerelse ikke er obligatorisk)
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 54, stk. 3, litra g),
under henvisning til forslag fra Komissionen (1),
(1) EFT nr. C 130 af 1.6.1981, s. 1, og EFT nr. C 83 af 24.3.1984, s. 6, og EFT nr. C 351 af 31.12.1985, s. 24.
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
(2) EFT nr. C 242 af 12.9.1983, s. 33, og EFT nr. C 163 af 10.7.1978, s. 60.
under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og
(3) EFT nr. C 112 af 3.5.1982, s. 60.
ud fra foelgende betragtninger:
Raadets direktiv 78/660/EOEF af 25. juli 1978 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om aarsregnskaberne for visse selskabsformer (4), senest aendret ved direktiv 84/569/EOEF (5), finder ikke - foer en senere samordning har fundet sted - obligatorisk anvendelse paa banker og andre penge- og finansieringsinstitutter, i det foelgende benaevnt kreditinstitutter; da kreditinstitutterne har en central betydning i Faellesskabet, er det noedvendigt at foretage denne samordning;
(4) EFT nr. L 222 af 14.8.1978, s. 11.
(5) EFT nr. L 314 af 4.12.1984, s. 28.
undtagelserne for kreditinstitutter i Raadets direktiv 83/349/EOEF af 13. juni 1983 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk, 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (6) gaelder kun indtil udloebet af de frister, der er fastsat for anvendelsen af naervaerende direktiv; det boer derfor ogsaa indeholde specifikke bestemmelser for udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber for kreditinstitutter;
(6) EFT nr. L 193 af 18.7.1983, s. 1.
da stadig flere kreditinstitutter udoever virksomhed paa tvaers af de nationale graenser, er samordning ogsaa af denne grund paakraevet; for kreditorer, debitorer, selskabsdeltagere og for offentligheden i almindelighed er en bedre sammenlignelighed af disse institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber af vaesentlig betydning;
det gaelder for naesten alle Faellesskabets medlemsstater, at selskabsformerne for kreditinstitutter, jf. Raadets direktiv 77/780/EOEF af 12. december 1977 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udoeve virksomhed som kreditinstitut (7), der konkurrerer med hinanden paa kreditomraadet, er mangeartede; det synes derfor hensigtsmaessigt for kreditinstitutters vedkommende ikke at begraense samordningen til de selskabsformer, der er naevnt i direktiv 78/660/EOEF, men tvaertimod at vaelge et anvendelsesomraade, som omfatter alle selskaber, jf. traktatens artikel 58, stk. 2;
(7) EFT nr. L 322 af 17.12.1977, s. 30.
anvendelsesomraadet for dette direktiv boer imidlertid med hensyn til finansieringsinstitutter begraenses til de institutter, som er etableret i en af de selskabsformer der er omhandlet i direktiv 78/660/EOEF; saadanne finansieringsinstitutter, som ikke omfattes af naevnte direktiv, boer automatisk falde ind under anvendelsesomraadet for naervaerende direktiv;
en sammenkaedning med de samordnede regler for kreditinstitutters virksomhed er ogsaa vigtig, da en raekke af bestemmelserne vedroerende aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber noedvendigvis vil komme til at beroere andre omraader, der omfattes af de ovennaevnte samordnede regler, saasom betingelserne for tilladelse eller de noegletal, der opstilles med henblik paa tilsyn;
i betragtning af de saerlige forhold, der goer sig gaeldende for kreditinstitutter, fandtes det mest hensigtsmaessigt at udstede et saerskilt direktiv for saadanne institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber, men dette er dog ikke ensbetydende med, at de nye regler dermed adskilles fra reglerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF; noget saadant ville nemlig hverken vaere hensigtsmaessigt eller foreneligt med grundprincipperne for samordningen af selskabslovgivningen, da kreditinstitutter paa grund af deres centrale placering i Faellesskabets oekonomi ikke kan holdes uden for de regler, der tager sigte paa alle virksomheder; der er derfor kun taget hensyn til de saerlige branchespecifikke forhold, der gaelder for kreditinstitutter, saaledes at dette direktiv kun indeholder de bestemmelser, der afviger fra direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF;
opstilling og indhold af kreditinstitutters balancer er ikke- ensartet i de forskellige medlemsstater; dette direktiv boer derfor for alle kreditinstitutter i Faellesskabet foreskrive samme opstilling, samme nomenklatur og samme benaevnelse af balanceposter, dog med forbehold af de undtagelser, der maatte vaere noedvendige som foelge af et kreditinstituts selskabsform eller saerlige virksomhed;
tilvejebringelse af sammenlignelige aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber forudsaetter en regulering af en raekke principielle spoergsmaal vedroerende opfoerelse paa balancen og under stregen;
for at skabe en bedre sammenlignelighed er det desuden paakraevet, at indholdet af de enkelte balanceposter og poster under stregen defineres noeje;
noget tilsvarende gaelder ogsaa for opstillingen og afgraensningen af de enkelte poster i resultatopgoerelsen;
sammenligneligheden af tal i balancen og resultatopgoerelsen afhaenger desuden i hoej grad af den vaerdi, som aktiver og passiver saettes til i balancen;
der boer under hensyn til de saerlige risici i forbindelse med bankmaessige forretninger og paa grund af noedvendigheden af at beskytte tilliden vaere mulighed for paa passivsiden i balancen at oprette en post med benaevnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; af samme grund forekommer det hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne faar mulighed for, indtil yderligere samordning finder sted, at overlade kreditinstitutterne et vist spillerum, navnlig ved vaerdiansaettelsen af tilgodehavender og visse vaerdipapirer; det er imidlertid vigtigt, at medlemsstaterne i saa fald giver samme institutter mulighed for at anvende naevnte post for »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; medlemsstaterne boer ogsaa have adgang til at tillade kreditinstitutterne i visse tilfaelde at foretage modregning i resultatopgoerelsen;
ogsaa med hensyn til noterne til aarsregnskabet er visse aendringer paakraevede paa grund af kreditinstitutternes saerlige karakter;
da det er oenskeligt, at saa mange kreditinstitutter som muligt underkastes samme regler, saaledes som det ogsaa er tilfaeldet i direktiv 77/780/EOEF, er lempelserne i direktiv 78/660/EOEF ikke indroemmet til fordel for smaa og mellemstore kreditinstitutter; hvis erfaringen imidlertid maatte vise, at saadanne lempelser er noedvendige, kan de eventuelt fastsaettes i forbindelse med en senere samordning; af samme grund er den mulighed, som medlemsstaterne har i henhold til direktiv 83/349/EOEF for at fritage modervirksomheder for konsolideringspligten, naar de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed ikke overstiger en vis stoerrelse, ikke overfoert paa kreditinstitutterne;
den omstaendighed, at bestemmelserne om konsoliderede regnskaber finder anvendelse paa kreditinstitutter, noedvendiggoer, at regler, der gaelder for alle selskaber, der driver industri- eller handelsvirksomhed, tilpasses paa en raekke punkter; dette er baggrunden for, at der er fastsat specifikke regler for saakaldte blandede koncerner, og at fritagelsen for at foretage delkonsolidering kan underkastes supplerende betingelser;
da banknettene i betydeligt og stadig stoerre omfang gaar paa tvaers af nationale graenser, er det vigtigt, at aarsregnskaberne saavel som de konsoliderede regnskaber for et kreditinstitut, der har hjemsted (hovedkontor) i en medlemsstat, offentliggoeres i alle de medlemsstater, hvor instituttet er etableret;
det er noedvendigt, at problemerne inden for det i dette direktiv behandlede omraade, saerlig dets anvendelse, behandles i faellesskab af repraesentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen i et kontaktudvalg; for ikke at foroege antallet af saadanne udvalg, boer dette samarbejde foregaa i det i artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte udvalg, idet dette udvalg, naar det skal behandle problemer i forbindelse med kreditinstitutter, sammensaettes paa passende maade;
i betragtning af emnets vanskelige karakter er det paakraevet, at de kreditinstitutter, som er omfattet af direktivet, indroemmes en noget laengere frist end normalt, inden forskrifterne i dette direktiv bringes i anvendelse;
det vil vaere nyttigt, om visse bestemmelser i dette direktiv tages op til fornyet overvejelse efter fem aars anvendelse, og under hensyn til at der tilstraebes stoerre gennemsigtighed og harmonisering -
UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:
AFDELING 1
INDLEDENDE BESTEMMELSER OG ANVENDELSESOMRAADE
Artikel 1
1. Artikel 2, 3, 4, stk. 1, 3, 4 og 5, og artikel 6, 7, 13 og 14, artikel 15, stk. 3 og 4, artikel 16 til 21, 29 til 35, 37 til 41, artikel 42, foerste punktum, artikel 45, stk. 1, artikel 46, 48, 49 og 50, artikel 51, stk. 1, artikel 54, 56 til 59 og 61 i direktiv 78/660/EOEF gaelder for de i naervaerende direktivs artikel 2 omhandlede institutter, medmindre andet er fastsat i naervaerende direktiv.
2. Naar der i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF henvises til artikel 9 og 10 (status) eller 23 til 26 (resultatopgoerelse) i direktiv 78/660/EOEF, gaelder disse bestemmelser tilsvarende for naervaerende direktivs artikel 4 (balance) eller 27 og 28 (resultatopgoerelse).
3. Henvisningerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF til artikel 31 til 42 i direktiv 78/660/EOEF betragtes som henvisninger til sidstnaevnte artikler under hensyn til artikel 35 til 39 i naervaerende direktiv.
4. Naar de i denne artikel naevnte bestemmelser i direktiv 78/660/EOEF vedroerer poster, der ikke i naervaerende direktiv udgoer selvstaendige balanceposter, skal de betragtes som henvisninger til de poster i naervaerende direktivs artikel 4, som omfatter de paagaeldende aktiver og passiver.
Artikel 2
1. De i dette direktiv foreskrevne samordningsforanstaltninger gaelder for
a) kreditinstitutter i henhold til artikel 1, foerste led, i direktiv 77/780/EOEF, som er selskaber i henhold til artikel 58, stk. 2, i traktaten;
b) finansieringsinstitutter, som har de retlige former, der er naevnt i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, og som paa grundlag af artikel 1, stk. 2, i samme artikel er undtaget fra naevnte direktiv.
I henhold til naervaerende direktiv omfatter begrebet kreditinstitut ogsaa finansieringsinstitutter, medmindre andet fremgaar af sammenhaengen.
2. Medlemsstaterne kan undlade at anvende dette direktiv paa
a) de i artikel 2, stk. 2, direktiv 77/780/EOEF anfoerte kreditinstitutter;
b)institutter i samme medlemsstat, der som fastsat i artikel 2, stk. 4, litra a), i direktiv 77/780/EOEF er tilsluttet et centralorgan i denne samme medlemsstat. Med forbehold af anvendelsen af naervaerende direktiv paa centralorganet opfoeres i dette tilfaelde centralorganet og dets tilsluttede institutter som helhed i et konsolideret regnskab med aarsberetning; regnskabet udarbejdes, revideres og offentliggoeres i overensstemmelse med naervaerende direktiv;
c) foelgende kreditinstitutter:
- i Graekenland: de institutter, der hoerer under hhv. AAÔAAÂÁ (den nationale investeringsbank for industriel udvikling) og ÔñUEðaaaeá AAðaaíaeýóaaùí (investeringsbanken);
- i Irland: »Industrial and Provident Societies«;
- i Det forenede Kongerige: »Friendly Societies« og »Industrial and Provident Societies«.
4. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne, jf. dog artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF,
a) for kreditinstitutter som naevnt i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv, der ikke har en af de selskabsformer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, tillade, at naervaerende direktiv fraviges, hvis dette paa grund af instituttets retlige form er noedvendigt;
b) for saerlige kreditinstitutter tillade, at dette direktiv fraviges, hvis dette paa grund af de paagaeldende institutters saerlige virksomhed er noedvendigt.
Disse fravigelser kan kun omfatte opstillingsskema, kontoplan, benaevnelser og indhold for balancens og resultatopgoerelsens poster og maa ikke medfoere, at de paagaeldende institutter giver faerre oplysninger i deres aarsregnskaber end de oevrige institutter, der er omfattet af dette direktiv.
Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de paagaeldende kreditinstitutter eventuelt opdelt paa kategorier inden seks maaneder fra udloebet af den frist, der er naevnt i artikel 47, stk. 2. De underretter den om, i hvilket omfang bestemmelserne fraviges.
Fravigelsen af bestemmelserne skal senest ti aar efter meddelelsen af dette direktiv tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen fremsaetter i givet fald passende forslag.
Den forelaegger desuden en foreloebig rapport senest fem aar efter meddelelsen af dette direktiv.
AFDELING 2
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR BALANCE OG RESULTATOPGOERELSE
Artikel 3
Sammendragning af poster i henhold til artikel 4, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 78/660/EOEF er for kreditinstitutters vedkommende begraenset til de med lille bogstav angivne underposter i balance og resultatopgoerelse og er kun tilladt i henhold til bestemmelser herom, fastsat af medlemsstaterne.
AFDELING 3
OPSTILLING AF BALANCE
Artikel 4
Medlemsstaterne foreskriver foelgende skema for opstilling af balance:
Aktiver
1. Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti.
2. Gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken:
a) gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og tilsvarende vaerdipapirer;
b) andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken (medmindre de i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 3 og 4).
3. Tilgodehavender hos kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) andre tilgodehavender.
4. Udlaan til kunder.
5. Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast:
a) udstedt af det offentlige;
b) udstedt af andre,
herunder anfoeres saerskilt:
egne obligationer (medmindre de i henhold til national lovgivning skal fratraekkes paa passivsiden).
6. Aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast.
7. Kapitalinteresser:
herunder anfoeres saerskilt:
kapitalinteresser i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
8. Andele i tilknyttede virksomheder:
herunder anfoeres saerskilt:
andele i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
9. Immaterielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost B og C I, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
- etableringsomkostninger som defineret i den nationale lovgivning, for saa vidt denne tillader, at de opfoeres paa aktivsiden (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne);
- good-will, saafremt den er erhvervet mod vederlag (medmindre denne i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
10. Materielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost C II, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
grunde og ejendomme, som kreditinstitutter benytter som led i sin drift (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
11. Tegnet, ikke indbetalt kapital:
herunder anfoeres saerskilt:
kapital, som er kraevet indbetalt (medmindre national lovgivning bestemmer at den tegnede kapital, som er kraevet indbetalt, skal opfoeres paa passivsiden. I saa fald skal den del af kapitalen, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt, opfoeres enten under naervaerende aktivpost eller under aktivpost 14).
12. Egne kapitalandele (med angivelse af paalydende vaerdi, eller i mangel af paalydende vaerdi, den bogfoerte parivaerdi, for saa vidt de i henhold til national lovgivning maa opfoeres paa balancen).
13. Andre aktiver.
14. Tegnet kapital, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt (medmindre kapital, som er kraevet indbetalt, i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 11).
15. Periodeafgraensningsposter.
16. Regnskabsaarets tab (medmindre det i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
Aktiver i alt.
Passiver
1. Gaeld til kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
2. Indlaan fra kunder:
a) opsparingsindskud:
herunder anfoeres saerskilt:
indskud paa anfordring og med aftalt loebetid eller paa opsigelse i det omfang, der i den nationale lovgivning findes en saadan opdeling (medmindre det i den nationale lovgivning foreskrives, at en saadan opdeling skal foretages i noterne);
b) andre former for indlaan:
ba) paa anfordring,
bb) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
3. Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer:
a) udstedte obligationer;
b) andre.
4. Andre forpligtelser.
5. Periodeafgraensningsposter.
6. Hensaettelser til omkostninger, herunder uforudsete udgifter:
a) hensaettelser til pensioner og lignende forpligtelser;
b) hensaettelser til skatter;
c) andre hensaettelser.
7. Regnskabsaarets overskud (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
8. Efterstaaende forpligtelser.
9. Tegnet kapital (medmindre national lovgivning bestemmer, at det er den kapital, som er kraevet indbetalt, der skal opfoeres under denne post. I saa fald opfoeres den tegnede respektive den indbetalte kapital saerskilt).
10. Overkurs ved emission.
11. Reserver.
12. Opskrivningshenlaeggelser.
13. Overfoersel fra tidligere aar.
14. Regnskabsaarets resultat (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 16 eller passivpost 7).
Passiver i alt.
Poster under stregen
1. Eventualforpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- accepter og forpligtelser ved endossement af veksler,
- kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed.
2. Forpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- tilbagekoebsforpligtelser i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger.
Artikel 5
Foelgende opfoeres saerskilt som underposter:
- de under aktivpost 2 til 5 hoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos tilknyttede virksomheder;
- de under aktivpost 2 tilhoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til tilknyttede virksomheder;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse.
Artikel 6
1. Saakalde efterstaaende aktiver opfoeres saerskilt som underposter til posterne i skemaet og til de underposter, der oprettes i henhold til artikel 5.
2. Aktiver, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hvortil der er knyttet rettigheder, der i tilfaelde af likvidation eller konkurs foerst kan goeres gaeldende efter de oevrige kreditorkrav, betragtes som efterstaaende.
Artikel 7
Medlemsstaterne kan tillade, at de i artikel 5 og 6 omhandlede oplysninger for de respektive poster anfoeres i noterne.
Artikel 8
1. Aktiver, som kreditinstitutter har stillet som sikkerhed for egne eller for tredjemands forpligtelser eller har stillet som sikkerhed hos tredjemand, skal opfoeres under de dertil svarende balanceposter.
2. Aktiver, der er overgivet som haandpant eller paa anden maade overdraget til kreditinstituttet som sikkerhed, skal ikke opfoeres paa balancen, medmindre det er kontante midler, der er deponeret hos kreditinstituttet.
Artikel 9
1. I forbindelse med konsortiallaan skal hvert af de deltagende kreditinstitutter paa balancen kun opfoere sin del af det samlede laan.
2. Saafremt det af et kreditinstitut i forbindelse med konsortiallaan garanterede beloeb er hoejere end det ydede laan, skal kreditinstituttet opfoere den eventuelle overskydende garantidel under stregen som eventualforpligtelse (post 1, andet led).
Artikel 10
1. Midler, som et kreditinstitut forvalter i eget navn, men for fremmed regning, skal opfoeres paa balancen, saafremt det er indehaver af de tilsvarende aktiver. De samlede beloeb for saadanne aktiver og forpligtelser skal angives saerskilt eller i noterne opdelt efter de forskellige aktiv- eller passivposter. Medlemsstaterne kan dog tillade, at disse midler opfoeres under stregen, forudsat der findes en saerordning, hvorefter de kan holdes uden for bomassen i tilfaelde af kreditinstituttets konkurs, likvidation o. lign.
2. Aktiver, derer erhvervet i fremmed navn og for fremmed regning, maa ikke opfoeres paa balancen.
Artikel 11
Kun beloeb, som til enhver tid kan haeves uden opsigelse, eller for hvilke der er blevet aftalt en loebetid eller et opsigelsesvarsel paa hoejst 24 timer eller en arbejdsdag, anses som vaerende paa anfordring.
Artikel 12
1. Ved salgs- og tilbagekoebsforretninger forstaas, at et kreditinstitut eller en kunde (overdrageren) overdrager egne aktiver - f.eks. veksler, fordringer eller vaerdipapirer - til et andet kreditinstitut eller en kunde (erhververen), idet der samtidig traeffes aftale om tilbagelevering af disse aktiver til en bestemt pris paa en senere dato.
2. Paatager erhververen sig herved en forpligtelse til paa en af overdrageren bestemt eller senere fastsat dato at tilbagelevere aktiverne, betragtes forretningen som en aegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
3. Har erhververen derimod kun ret til at tilbagelevere aktiverne til overdragelsesprisen eller til et andet paa forhaand aftalt beloeb paa en bestemt eller senere fastsat dato, betragtes forretningen som en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
4. Ved aegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 2 skal de overdragne aktiver stadig opfoeres paa overdragerens balance; det af overdrageren herfor modtagne beloeb skal opfoeres som gaeld til erhververen. Overdrageren anfoerer endvidere vaerdien af de overdragne aktiver i noterne. Erhververen maa ikke opfoere de erhvervede aktiver paa sin balance; det af erhververen betalte beloeb skal opfoeres som et tilgodehavende hos overdrageren.
5. Ved uaegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 3 maa overdrageren derimod ikke opfoere aktiverne paa balancen; disse opfoeres i stedet paa aktivsiden hos erhververen. Overdrageren opfoerer under post 2 under stregen som eventualforpligtelse et beloeb svarende til den aftalte tilbagekoebspris.
6. Valutaterminsforretninger, optioner samt emissioner, hvor emittenten forpligter sig til at tilbagekoebe samtlige obligationer eller en del heraf inden forfald, og eventuelle lignende forretninger betragtes ikke som salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til denne artikel.
AFDELING 4
BESTEMMELSER FOR ENKELTE BALANCEPOSTER
Artikel 13
Aktivpost 1 - Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti
1. Kassebeholdningen omfatter lovlige betalingsmidler, herunder udenlandske sedler og moenter.
2. Under denne post maa kun opfoeres tilgodehavender hos centralbanker og indestaaende paa postgirokonti i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Disse tilgodehavender skal der til enhver tid frit kunne disponeres over. Andre tilgodehavender hos disse institutioner skal opfoeres som henholdsvis tilgodehavender hos kreditinstitutter (aktivpost 3) og udlaan til kunder (aktivpost 4).
Artikel 14
Aktivpost 2 - Gaeldsbeviser, som er udstedt af det offentlige, og andre vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken
1. Denne post omfatter under a) gaeldsbeviser, udstedt af det offentlige, og tilsvarende vaerdipapirer, dvs. statsgaeldsbeviser, statsobligationer og lignende gaeldsbeviser udstedt af det offentlige, saafremt de kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Gaeldsbeviser fra det offentlige, som ikke opfylder denne betingelse, opfoeres under aktivpost 5 a).
2. Denne post omfatter under b) vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken, dvs. den vaerdipapirbeholdning, som er koebt hos et kreditinstitut eller en kunde under forudsaetning af, at den efter national lovgivning kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret.
Artikel 15
Aktivpost 3 - Tilgodehavender hos kreditinstitutter
1. Som tilgodehavender hos kreditinstitutter betragtes enhver form for tilgodehavende hos andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset dette tilgodehavendes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller andet, som opfoeres under aktivpost 5.
2. Som kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF, offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder udenlandske centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private eller offentlige virksomheder, som ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Tilgodehavender hos virksomheder, som ikke opfylder disse betingelser, opfoeres under aktivpost 4.
Artikel 16
Aktivpost 4 - Udlaan til kunder
Som udlaan til kunder betragtes alle tilgodehavender hos inden- og udenlandske kunder, bortset fra kreditinstitutter, uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under aktivpost 5.
Artikel 17
Aktivpost 5 - Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast
1. Under denne post opfoeres fastforrentede, omsaettelige obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast, som er udstedt af kreditinstitutter, andre virksomheder eller det offentlige; obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast udstedt af det offentlige opfoeres dog kun under denne aktivpost, hvis ikke de skal opfoeres under aktivpost 2.
2. Som obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast betragtes ogsaa vaerdipapirer med variabel rente, saafremt denne variable rente er knyttet til en bestemt referencesats, f. eks. interbankrenten eller euro- markedsrenten.
3. Kun egne obligationer, som er erhvervet og som er omsaettelige, maa opfoeres under underpost 5 b).
Artikel 18
Passivpost 1 - Gaeld til kreditinstitutter
1. Som gaeld til kreditinstitutter betragtes enhver form for gaeld til andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset denne gaelds betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under passivpost 3.
2. Ved kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private og offentlige virksomheder, der ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Artikel 19
Passivpost 2 - Indlaan fra kunder
1. Her opfoeres indlaan fra kunder, som ikke er kreditinstitutter i henhold til artikel 18, uanset indlaanenes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer og andet, som opfoeres under passivpost 3.
2. Som opsparingsindskud betragtes kun midler, som opfylder kravene i den paagaeldende nationale lovgivning.
3. Opsparingsbeviser opfoeres kun under den tilsvarende underpost, hvis de ikke har form af omsaetningspapirer.
Artikel 20
Passivpost 3 - Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer
1. Denne post omfatter baade obligationer og gaeldsforpligtelser, for hvilke der udstedes omsaetningspapirer, f. eks. forretningsbankers indlaansbeviser og »bons de caisse« samt egne veksler og omsaetningsgaeldsbreve.
2. Som egne veksler betragtes kun veksler trukket af kreditinstituttet selv med henblik paa egen refinansiering, og paa hvilke kreditinstituttet er opfoert som foerste betalingspligtige (»trassat«).
Artikel 21
Passivpost 8 - Efterstaaende gaeldsforpligtelser
Saafremt rettigheder i forbindelse med gaeld, der er stiftet ved evt. udstedelse af vaerdipapirer, i tilfaelde af likvidation eller konkurs efter aftale foerst kan goeres gaeldende efter fyldestgoerelse af de oevrige kreditorkrav, opfoeres de paagaeldende gaeldsforpligtelser under passivpost 8.
Artikel 22
Passivpost 9 - Tegnet kapital
Under denne post opfoeres - uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde - alle beloeb, som alt efter instituttets retlige form i henhold til national lovgivning betragtes som andele i egenkapitalen, tegnet af selskabsdeltagerne eller andre kapitalindskydere.
Artikel 23
Passivpost 11 - Reserver
Under denne post opfoeres alle de i direktiv 78/660/EOEF, artikel 9, passivpost A IV, definerede former for reserver. Derudover kan medlemsstaterne foreskrive andre former for reserver, saafremt dette er paakraevet af hensyn til kreditinstitutter med en retlig form, der ikke er omfattet af direktiv 78/660/EOEF.
De i foerste afsnit naevnte reserver opfoeres saerskilt paa kreditinstitutternes balance som underpost til passivpost 11, bortset fra de under post 12 opfoerte opskrivningshenlaeggelser.
Artikel 24
Post 1 under stregen - Eventualforpligtelser
Under denne post opfoeres alle de forretninger, hvorved et institut har garanteret en tredjemands forpligtelser.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige eventualforpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets samlede virksomhed.
Endossementforpligtelser ved rediskontering af veksler opfoeres kun under denne post, for saa vidt andet ikke gaelder i henhold til national lovgivning. Det samme gaelder for accepter, bortset fra egne veksler.
Kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed, omfatter alle garantier og alle aktiver, der er stillet som sikkerhed for tredjemand, herunder kautioner og uigenkaldelige rembourser.
Artikel 25
Post 2 under stregen - Forpligtelser
Under denne post opfoeres alle uigenkaldelige forpligtelser, som kan give anledning til en kreditrisiko.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige forpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets virksomhed.
Tilbagekoebsforpligtelserne i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger omfatter forpligtelser, som det paagaeldende kreditinstitut har paadraget sig i forbindelse med en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning i henhold til artikel 12, stk. 3.
AFDELING 5
OPSTILLING AF RESULTATOPGOERELSE
Artikel 26
For saa vidt angaar resultatopgoerelsens opstillingsform foreskriver medlemsstaterne, at enten et af eller begge de i artikel 27 og 28 angivne opstillingsskemaer skal anvendes. Foreskriver en medlemsstat anvendelse af begge, kan den overlade det til virksomhederne at vaelge mellem disse.
Artikel 27
Beretningsform
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Renteudgifter og lignende udgifter.
3. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
4. Provisionsindtaegter.
5. Provisionsudgifter.
6. Resultat af finansielle transaktioner.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger,
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
9. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
10. Andre driftsomkostninger.
11. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
12. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
13. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og af andele i tilknyttede virksomheder.
14. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
15. Skat af resultatet af ordinaer drift.
16. Resultat af ordinaer drift efter skat.
17. Ekstraordinaere indtaegter.
18. Ekstraordinaere udgifter.
19. Ekstraordinaert resultat.
20. Skat af det ekstraordinaere resultat.
21. Ekstraordinaert resultat efter skat.
22. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
23. Regnskabsaarets resultat.
Artikel 28
Kontoform
A. Udgifter:
1. Renteudgifter og lignende udgifter.
2. Provisionsudgifter.
3. Tab paa finansielle transaktioner.
4. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger:
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag,
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
5. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
6. Andre driftsomkostninger.
7. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser til eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
8. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
9. Skat af resultatet af ordinaer drift.
10. Resultat af ordinaer drift efter skat.
11. Ekstraordinaere udgifter.
12. Skat af det ekstraordinaere resultat.
13. Ekstraordinaert resultat efter skat.
14. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
15. Regnskabsaarets overskud.
B. Indtaegter
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt:
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
3. Provisionsindtaegter,
4. Fortjeneste paa finansielle transaktioner.
5. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
6. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Resultat af ordinaer drift efter skat.
9. Ekstraordinaere indtaegter.
10. Resultat af ekstraordinaere indtaegter efter skat.
11. Regnskabsaarets tab.
AFDELING 6
SAERLIGE BESTEMMELSER FOR VISSE POSTER I RESULTATOPGOERELSEN
Artikel 29
Artikel 27, post 1 og 2 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 1 og B 1 (kontoform)
Renteindtaegter og lignende indtaegter; renteudgifter og lignende udgifter
Disse poster omfatter samtlige resultater af bankmaessige aktiviteter, herunder:
1. alle indtaegter fra de i aktivpost 1 til 5 opfoerte aktiver uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden de tidsmaessigt fordelte indtaegter fra aktiver, der er erhvervet til et lavere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et hoejere beloeb;
2. alle udgifter i forbindelse med de i passivpost 1, 2, 3 og 8 opfoerte forpligtelser uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden udgifter i forbindelse med afskrivninger paa aktiver, der er erhvervet til et hoejere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et lavere beloeb;
3. rentelignende indtaegter og udgifter i forbindelse med daekkede terminsforretninger fordelt over forretningens reelle loebetid;
4. rentelignende provision, der beregnes efter den paagaeldende fordrings eller forpligtelses varighed eller stoerrelse.
Artikel 30
Artikel 27, post 3 (beretningsform),
og
artikel 28, post B 2 (kontoform)
Indtaegter af aktier, kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast; indtaegter af kapitalinteresser; indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder
Her skal opfoeres alle udbytter og oevrige indtaegter af vaerdipapirer med variabelt afkast og af kapitalinteresser eller af andele i tilknyttede virksomheder. Indtaegter af investeringsbeviser udsted af investeringsselskaber skal ogsaa opfoeres her.
Artikel 31
Artikel 27, post 4 og 5 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 2 og B 3 (kontoform)
Provisionsindtaegter og provisionsudgifter
Som provisionsindtaegter eller provisionsudgifter betragtes, jf. dog artikel 29, indtaegter fra tjenesteydelser for tredjemands regning eller udgifter som foelge af tjenesteydelser fra tredjemand, bl. a.
- provision for sikkerhedsstillelse, for forvaltning af laan for andre laangiveres regning samt for kurtage ved vaerdipapirtransaktioner for tredjemands regning;
- provision for afvikling af handelstransaktioner samt andre hermed forbundne udgifter og indtaegter, kontogebyrer, depot- og forvaltningsgebyrer;
- provision for valutatransaktioner samt koeb og salg af moenter og aedelmetaller for tredjemands regning;
- servicegebyrer i forbindelse med laanetransaktioner, opsparings- eller forsikringskontrakter.
Artikel 32
Artikel 27, post 6 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 3 eller post B 4 (kontoform)
Andre finansielle indtaegter; andre finansielle udgifter
Denne post omfatter:
1. Fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver samt vaerdireguleringer af saadanne vaerdipapirer og tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel; i de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, skal disse elementer dog kun medtages, naar de vedroerer vaerdipapirer, der indgaar i bankens beholdning;
2. fortjeneste/tab ved valutahandel, jf. dog artikel 29, nr. 3;
3. fortjeneste/tab ved andre koeb og salg af effekter, herunder aedelmetaller.
Artikel 33
Artikel 27, post 11 og 12 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 7 og B 5 (kontoform)
Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
og
tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, der er opfoert under aktivpost 3 og 4, og hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, der er opfoert paa post 1 og 2 under stregen, dels indtaegter fra tidligere afskrevne tilgodehavender og fra tilbagefoersel af tidligere foretagne afskrivninger og hensaettelser.
2. I de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed omfatter denne post ogsaa fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der henhoerer under post 5 og 6 i aktiverne, men som ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, samt kurstab og tilbagefoersel af kurstab paa saadanne vaerdipapirer, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel. Overskriften for denne post aendres tilsvarende.
3. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
4. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender hos kreditinstituttet, kunder og virksomheder, i hvilke kreditinstituttet har kapitalinteresser, samt hos tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar disse er af en vis betydning. Denne regel skal ikke anvendes, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 3.
Artikel 34
Artikel 27, post 13 og 14 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 8 og B 5 (kontoform)
Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
og
kursgevinster paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med kursreguleringer vedroerende de aktiver, der er opfoert under aktivpost 5 til 8, dels indtaegter fra tidligere kursgevinster i det omfang udgifterne og indtaegterne stammer fra vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, fra kapitalinteresser og fra andele i tilknyttede virksomheder.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
3. Kurstab paa disse vaerdipapirer samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar de er af en vis betydning. Anvendelsen af denne regel kan dog undlades, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 2.
AFDELING 7
VAERDIANSAETTELSESREGLER
Artikel 35
1. Aktivpost 9 og 10 skal altid vaerdiansaettes som anlaegsaktiver. De i andre balanceposter indeholdte aktiver skal vaerdiansaettes som anlaegsaktiver, saafremt de er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
2. Ved udtrykket »finansielle anlaegsaktiver« i afdeling 7 i direktiv 78/660/EOEF forstaas i forbindelse med kreditinstitutter: kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder samt vaerdipapirer, som er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
3. a) Vaerdipapirer, som har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at vaerdipapirerne opfoeres paa balancen til indloesningsvaerdien.
b) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer overstiger indloesningsvaerdien, skal forskellen opfoeres i resultatopgoerelsen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller kraeve, at forskellen afskrives i rater, saaledes at den er helt afskrevet paa tidspunktet for vaerdipapirernes indloesning. Forskellen skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
c) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer ligger under indloesningsvaerdien, kan medlemsstaterne tillade eller fastsaette, at forskellen bogfoeres i rater i restloebetiden indtil forfald. Den skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
Artikel 36
1. Naar vaerdipapirer, som ikke har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen, angiver kreditinstitutterne i noterne forskellen mellem denne vaerdi og den hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet.
2. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at disse vaerdipapirer opfoeres paa balancen til deres hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet. Forskellen mellem koebsvaerdien og den hoejere markedsvaerdi angives i noterne.
Artikel 37
1. Artikel 39 i direktiv 78/660/EOEF anvendes ved vaerdiansaettelse af kreditinstitutternes tilgodehavender, obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver.
2. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne dog tillade, at
a) tilgodehavender i kreditinstitutter og hos kunder (aktivpost 3 og 4 ) samt obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast henhoerende under aktivpost 5 og 6, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, ansaettes til en lavere vaerdi end den, som ville foelge af anvendelsen af artikel 39, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger. Forskellen mellem disse to vaerdier maa ikke vaere stoerre end 4% af de samlede ovennaevnte aktiver efter anvendelse af naevnte artikel 39;
b) de i henhold til litra a) foretagne lavere vaerdiansaettelser kan bibeholdes, indtil kreditinstituttet beslutter at regulere dem;
c) saafremt medlemsstaterne benytter sig af den i litra a) omhandlede mulighed, finder hverken artikel 36, stk. 1, i dette direktiv eller artikel 40, stk. 2, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse.
Artikel 38
1. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, skal medlemsstater, der har benyttet sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, og kan medlemsstater, som ikke har benyttet sig af denne mulighed, give tilladelse til, at der paa balancen oprettes en passivpost 6 A med betegnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«. Under denne post anfoeres de beloeb, kreditinstituttet beslutter at hensaette til daekning af saadanne risici, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger.
2. Saldoen for hensaettelser under »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici« skal opfoeres saerskilt i resultatopgoerelsen.
Artikel 39
1. Aktiver og passiver i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade at aktiver, der skal medregnes blandt de finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver, der hverken er daekket eller specifikt daekket paa spot- eller terminsmarkedet, omregnes til anskaffelseskursen.
2. Uafviklede termins- og spotforretninger i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet.
Medlemsstaterne kan imidlertid bestemme, at terminsforretninger skal omregnes til terminskursen paa balancetidspunktet.
3. Forskellen mellem paa den ene side den bogfoerte vaerdi af aktiverne, passiverne og terminsforretningerne og paa den anden side det beloeb, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, skal opfoeres i resultatopgoerelsen, jf. dog artikel 29, nr. 3. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, helt eller delvis medregnes som reserver, der ikke kan udloddes, naar de hidroerer fra finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver samt fra andre forretninger til daekning heraf.
4. Medlemsstaterne kan bestemme, at positive kursdifferencer, der hidroerer fra terminsforretninger, aktiver eller passiver, som hverken er daekket eller specifikt daekket af andre terminsforretninger eller aktiver eller passiver, ikke skal opfoeres i resultatopgoerelsen.
5. Anvendes en af de metoder, der er angivet i artikel 59 i direktiv 78/660/EOEF, kan medlemsstaterne bestemme, at kursdifferencerne helt eller delvis skal bogfoeres direkte som reserve. De positive og negative kursdifferencer, der tilfoeres reserverne, skal anfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
6. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der opstaar ved konsolidering, naar egenkapitalen i en tilknyttet virksomhed eller en kapitalinteresse omregnes ved regnskabsperiodens start, medregnes helt eller delvis i de konsoliderede reserver, hvilket ogsaa gaelder kursdifferencer, der opstaar ved omregning af forretninger, som foretages for at daekke denne egenkapital.
7. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at indtaegter og udgifter fra tilknyttede virksomheder eller kapitalinteresser omregnes til den gennemsnitlige kurs i regnskabsperioden.
AFDELING 8
INDHOLDET AF NOTERNE
Artikel 40
1. Artikel 43, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse, jf. dog artikel 37 i dette direktiv samt foelgende bestemmelser.
2. Ud over de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 5, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne anfoere foelgende oplysninger om passivpost 8 (efterstaaende forpligtelser):
a) for hvert laan, der overstiger 10% af de samlede efterstaaende forpligtelser:
i) laanets stoerrelse, den valuta, det er udtrykt i, renten og forfaldsdagen, eller om det er uamortisabelt;
ii) hvorvidt der under visse omstaendigheder kraeves hurtigere tilbagebetaling;
iii) vilkaarene i forbindelse med den efterstaaende forpligtelse, eventuelle bestemmelser om, at den efterstaaende forpligtelse kan konverteres til kapital eller til en anden form for forpligtelse, og betingelserne herfor;
b) for andre laan angives de naermere betingelser globalt.
3. a) I stedet for de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 6, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne i noterne saerskilt for hver af aktivposterne 3 b) og 4 samt passivposterne 1 b), 2 a), 2 b) bb) samt 3 b) oplyse stoerrelsen af disse tilgodehavender og gaeldsforpligtelser opdelt paa foelgende maade efter deres restloebetid:
- indtil tre maaneder,
- over tre maaneder og indtil et aar,
- over et aar og indtil fem aar,
- over fem aar.
For aktivpost 4 anfoeres desuden tilgodehavender med ubestemt loebetid.
Er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved restloebetiden det tidsrum, der ligger mellem balancetidspunktet og forfaldsdagen for hvert enkelt afdrag.
Medlemsstaterne kan dog indtil fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, omhandlede dato tillade eller foreskrive, at de i denne artikel omhandlede aktiv- og passivposter opfoeres paa grundlag af den oprindeligt aftalte loebetid eller varslets oprindelige laengde. De skal i saa tilfaelde foreskrive, at instituttet, saafremt det har overtaget et allerede stiftet laan, for hvilket der ikke er udstedt noget gaeldsbevis, skal opfoere dette paa grundlag af restloebetiden paa den dag, fordringen transporteres. I dette afsnit forstaas ved et udlaans aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for foerste traek paa laanet og indfrielsesdatoen; ved varslets laengde forstaas tidsrummet mellem datoen for afgivelse af varslet og den dato, hvor indfrielsen skal finde sted; er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved den aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for tilgodehavendernes eller gaeldsforpligtelsernes stiftelse og forfaldsdatoen for sidste afdrag. Kreditinstitutter skal desuden for saa vidt angaar de i dette stykke omhandlede balanceposter opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
b) Kreditinstitutter skal for aktivpost 5 (beholdning af obligationer) samt passivpost 3 a) (udstedte obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast) opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
c) Medlemsstaterne kan foreskrive, at de under litra a) og litra b) omhandlede oplysninger skal opfoeres i balancen.
d) Kreditinstitutterne giver endelige oplysninger om de aktiver, de har stillet som sikkerhed for egne forpligtelser eller for tredjemands forpligtelser (herunder eventualforpligtelser), saaledes at det samlede beloeb vedroerende de paagaeldende aktiver fremgaar for hver passivpost eller post under stregen.
4. De kreditinstitutter, som skal opfoere de i artikel 43, stk. 1, nr. 7, i direktiv 78/660/EOEF omhandlede oplysninger paa posterne under stregen, behoever ikke gentage disse i noterne.
5. I stedet for de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal kreditinstitutter i noterne opdele de under post 1, 3, 4, 6 og 7, i artikel 27 eller i post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7, i artikel 28 omhandlede indtaegter efter det geografiske marked, paa hvilke indtaegterne er opnaaet, for saa vidt disse markeder, saaledes som kreditinstituttets virksomhed er tilrettelagt, afviger betydeligt indbyrdes. Artikel 45, stk. 1, litra b), i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse.
6. Den i artikel 43, stk. 1, nr. 9, i direktiv 78/660/EOEF indeholdte henvisning til artikel 23, post 6, gaelder tilsvarende for artikel 27, post 8, eller artikel 28, post A 4, i naervaerende direktiv.
7. Uanset artikel 43, stk. 1, nr. 13, i direktiv 78/660/EOEF skal kreditinstitutter kun angive beloebene for de forskud og kreditter, som er ydet medlemmerne af deres administrations-, ledelses- og tilsynsorganer samt deres garantiforpligtelser over for disse personer. Det samlede beloeb for hver kategori anfoeres.
Artikel 41
1. De i henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal ogsaa omfatte aktiver, som i medfoer af artikel 35 i naervaerende direktiv anses for anlaegsaktiver. Forpligtelsen til at angive vaerdireguleringer saerskilt gaelder imidlertid ikke, hvis en medlemsstat har givet tilladelse til modregning af vaerdireguleringerne i medfoer af artikel 34, stk. 2, i naervaerende direktiv. I saa fald kan vaerdireguleringer sammendrages med andre poster.
2. Medlemsstaterne foreskriver, at kreditinstitutter endvidere skal anfoere foelgende i noterne:
a) en opdeling af de i aktivpost 5 til 8 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter boersnoterede og ikke-boersnoterede vaerdipapirer;
b) en opdeling af de i aktivpost 5 og 6 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter, om de i medfoer af artikel 35 anses for anlaegsaktiver, samt det kriterium, der er anvendt for at skelne de to kategorier af vaerdipapirer fra hinanden;
c) beloeb vedroerende leasingforretninger opdelt paa de relevante balanceposter;
d) en opdeling af aktivpost 13 og passivpost 4 samt post 10 og 18 i beretningsformen samt A 6 og A 11 i kontoformen samt post 7 og 17 i beretningsformen samt B 7 og B 9 i kontoformen i resultatopgoerelsen efter de vigtigste enkeltbeloeb, saafremt disse ikke er uden betydning for vurderingen af aarsregnskabet. Der skal desuden redegoeres naermere for disse posters stoerrelse og art;
e) udgifter i forbindelse med efterstaaende gaeldsforpligtelser i loebet af regnskabsaaret;
f) den omstaendighed at et institut driver servicevirksomhed over for tredjemand i form af forvaltning og formidling, naar denne virksomhed er af betydelig stoerrelse i forhold til instituttets virksomhed som helhed;
g) beloeb for aktivposter og det samlede beloeb for passivposter i fremmed valuta omregnet til den valuta, i hvilken aarsregnskaberne er udarbejdet;
h) en angivelse efter art af det paagaeldende kreditinstituts uafviklede terminsforretninger paa balancetidspunktet, som navnlig for hver type af disse forretninger viser, om en vaesentlig del af disse er foretaget med henblik paa at daekke virkningerne af udsving i rentesatserne, valutakurserne eller markedspriserne, og om en vaesentlig del af dem er forretningsmaessige transaktioner. Disse forretninger omfatter alle de transaktioner, for hvilke dermed forbundne indtaegter eller udgifter omfattes af artikel 27, post 6, eller artikel 28, post A 3 eller B 4, eller artikel 29, stk. 3, f.eks. valuta, aedelmetaller, vaerdipapirer, forretningsbankers indlaansbeviser eller andre tilgodehavender.
AFDELING 9
BESTEMMELSER VEDROERENDE KONSOLIDEREDE REGNSKABER
Artikel 42
1. Kreditinstitutterne skal udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret beretning i overensstemmelse med direktiv 83/349/EOEF, for saa vidt andet ikke er fastsat i denne afdeling.
2. Saafremt en medlemsstat ikke har anvendt artikel 5 i direktiv 83/349/EOEF, finder stk. 1 i naervaerende artikel ligeledes anvendelse paa modervirksomheder, som udelukkende har til formaal at besidde kapitalinteresser i dattervirksomheder samt at administrere og udnytte disse kapitalinteresser, saafremt de paagaeldende dattervirksomheder udelukkende eller hovedsagelig er kreditinstitutter.
Artikel 43
1. Direktiv 83/349/EOEF finder anvendelse med forbehold af artikel 1 i naervaerende direktiv og af stk. 2 i naervaerende artikel.
2. a) Artikel 4, 6, 15 og 40 i direktiv 83/349/EOEF finder ikke anvendelse.
b) Medlemsstaterne kan underkaste anvendelsen af artikel 7 i direktiv 83/349/EOEF foelgende supplerende betingelser:
- modervirksomheden har stillet sig som garant for opfyldelsen af de forpligtelser, som den undtagne virksomhed har paataget sig; denne garantistillelse skal angives i den undtagne virksomheds regnskab;
- modervirksomheden er et kreditinstitut som defineret i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv.
c) I artikel 9, stk. 2, foerste og andet led, i direktiv 83/349/EOEF erstattes oplysningerne vedroerende:
- summen af anlaegsaktiverne,
- nettoomsaetningen
med oplysninger vedroerende de samlede indtaegter, der er opfoert under post 1, 3, 4, 6 og 7 i artikel 27 eller under post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7 i artikel 28 i naervaerende direktiv.
d) Hvis en dattervirksomhed, der er et kreditinstitut, som foelge af anvendelsen af artikel 13, stk. 3, litra c), i direktiv 83/349/EOEF ikke er medtaget i det konsoliderede regnskab, men hvis aktier midlertidigt besiddes som foelge af en finansiel bistandstransaktion, der har til formaal at rekonstruere eller redde den paagaeldende virksomhed, skal denne virksomheds aarsregnskab foejes til det konsoliderede regnskab, og noterne skal indeholde supplerende oplysninger om karakteren af og vilkaarene for den finansielle bistandstransaktion.
e) Medlemsstaterne kan ogsaa anvende artikel 12 i direktiv 83/349/EOEF paa to eller flere kreditinstitutter, der ikke er tilknyttede virksomheder som omhandlet i artikel 1, stk. 1 eller 2, i samme direktiv, men som har faelles ledelse, uden at denne ledelsesstruktur behoever at vaere nedfaeldet i en kontrakt eller i bestemmelser i stiftelsesoverenskomsten.
f) Artikel 14 i direktiv 83/349/EOEF finder, bortset fra stk. 2, anvendelse med forbehold af foelgende bestemmelse:
Naar modervirksomheden er et kreditinstitut, og en eller flere af dets dattervirksomheder, der skal konsolideres, ikke selv har status som kreditinstitut, omfattes den eller de paagaeldende dattervirksomheder af konsolideringen, dersom deres aktiviteter ligger i direkte forlaengelse af kreditinstitutvirksomheden eller falder ind under de med kreditinstitutvirksomheden umiddelbart forbundne servicefunktioner som f.eks. leasing, factoring, anbringelse af indskudte midler, varetagelse af informationsservice eller anden lignende aktivitet.
g) Ved opstillingen af det konsoliderede regnskab
- finder artikel 3, 5 til 26 og 29 til 34 i dette direktiv anvendelse;
- finder den i artikel 17 i direktiv 83/349/EOEF indeholdte henvisning til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse paa aktiver, der betragtes som anlaegsaktiver i henhold til artikel 35 i naervaerende direktiv.
h) Med forbehold af artikel 40 og 41 i dette direktiv finder artikel 34 i direktiv 83/349/EOEF anvendelse med hensyn til indholdet af noterne til det konsoliderede regnskab.
AFDELING 10
OFFENTLIGHED
Artikel 44
1. Det behoerigt godkendte aarsregnskab og aarsberetningen saavel som beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision, skal offentliggoeres som fastsat i national lovgivning og i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF (1).
(1) EFT nr. L 65 af 14.3.1968, s. 8.
Det kan dog i national lovgivning tillades, at aarsberetningen ikke skal offentliggoeres som naevnt ovenfor. Beretningen skal i saa fald stilles til raadighed for offentligheden paa selskabets hjemsted i den paagaeldende medlemsstat. Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af beretningen i dens helhed eller uddrag heraf. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
2. Stk. 1 finder ligeledes anvendelse paa det behoerigt godkendte konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning, saavel som paa beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision.
3. Naar det kreditinstitut, som har udarbejdet aarsregnskab eller et konsolideret regnskab, er organiseret i en anden form end de i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF naevnte, og virksomheden ikke for de i stk. 1 og 2 naevnte dokumenter efter den nationale lovgivning har pligt til offentliggoerelse i lighed med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF, skal det dog i det mindste stille de paagaeldende dokumenter til raadighed for offentligheden paa dets hjemsted (hovedkontor). Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af dokumenterne. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
4. Kreditinstitutterne skal offentliggoere aarsregnskaberne og de konsoliderede regnskaber i hver medlemsstat, hvor de har en filial som omhandlet i artikel 1, tredje led, i direktiv 77/780/EOEF. Denne medlemsstat kan bestemme, at offentliggoerelsen af disse dokumenter skal ske paa dens officielle sprog.
5. Medlemsstaterne fastsaetter egnede sanktioner, der kan bringes i anvendelse, dersom den i denne artikel foreskrevne offentliggoerelse ikke finder sted.
AFDELING 11
REVISION
Artikel 45
En medlemsstat kan undlade at anvende artikel 2, stk. 1, litra b), punkt iii), i direktiv 84/253/EOEF (2) paa offentlige sparekasser, naar den lovpligtige revision af disse virksomheders dokumenter, som naevnt i artikel 1, stk. 1, i det paagaeldende direktiv, er forbeholdt en revisionsinstans, der paa tidspunktet for dette direktivs ikrafttraeden varetager revisionen for disse sparekasser, og hvis ansvarlige mindst opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3 til 9 i direktiv 84/253/EOEF.
(2) EFT nr. L 126 af 12.5.1984, s. 20.
AFDELING 12
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 46
Det i henhold til artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte kontaktudvalg, som sammensaettes til dette formaal, har ligeledes til opgave:
a) med forbehold af traktatens artikel 169 og 170 at lette en harmoniseret gennemfoerelse af dette direktiv gennem regelmaessigt samraad, navnlig vedroerende de konkrete problemer i forbindelse med dets gennemfoerelse;
b) om noedvendigt at raadgive Kommissionen med hensyn til tilfoejelser til eller aendringer i dette direktiv.
Artikel 47
1. Medlemsstaterne vedtager de noedvendige love eller administrative bestemmelser for senest den 31. december 1990 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
2. En medlemsstat kan fastsaette, at de i stk. 1 omhandlede bestemmelser foerste gang finder anvendelse paa aarsregnskaber og paa konsoliderede regnskaber for det regnskabsaar, som begynder 1. januar 1993 eller i loebet af 1993.
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 48
Raadet vil paa forslag af Kommissionen fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, anfoerte dato gennemgaa og eventuelt aendre de artikler i dette direktiv, der giver medlemsstaterne valgmuligheder, samt artikel 2, stk. 1, og artikel 27, 28 og 41 paa grundlag af erfaringerne med anvendelsen af dette direktiv og under saerligt hensyn til, at maalsaetningen er at skabe stoerre gennemsigtighed og samordning af de i dette direktiv omhandlede bestemmelser.
Artikel 49
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. december 1986.
Tanács irányelve
(1986. december 8.)
a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról
(86/635/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 54. cikke (3) bekezdésének g) pontjára,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú gazdasági társaságok éves beszámolójáról szóló, legutóbb a 84/569/EGK irányelvvel [4] módosított, 1978. július 25-i 78/660/EGK tanácsi irányelvet [5] a bankokra és egyéb pénzügyi intézményekre (a továbbiakban: "hitelintézetek") a későbbi összehangolásig nem kell alkalmazni; mivel e vállalkozások Közösségen belüli központi szerepét figyelembe véve szükség van ilyen összehangolásra;
mivel a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK tanácsi irányelv [6] csak ezen irányelv alkalmazási idejének lejártáig rendeli el a hitelintézetek esetében az eltérő szabályozást; mivel ezért ennek az irányelvnek a konszolidált éves beszámoló tekintetében külön rendelkezéseket kell tartalmaznia a hitelintézetekre vonatkozóan;
mivel az összehangolás sürgetővé vált abból a tényből adódóan is, hogy egyre több hitelintézet folytatja tevékenységét országhatáron túl; mivel a hitelezők, adósok, tulajdonosok, illetve a széles nyilvánosság számára is kulcsfontosságú az említett intézmények éves beszámolóinak, illetve konszolidált éves beszámolóinak magasabb szintű összehasonlíthatósága;
mivel a hitelintézetek tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1977. december 12-i 77/780/EGK tanácsi irányelv [7] értelmében hitelintézetnek minősülő intézmények a Közösség gyakorlatilag minden tagállamában számos különböző jogi formában állnak versenyben egymással a bankszektoron belül; mivel ezért tanácsosnak tűnik, hogy a hitelintézeteket érintő összehangolás ne korlátozódjon a 78/660/EGK irányelv által lefedett jogi formákra, hanem olyan alkalmazási kört állapítson meg, amely a Szerződés 58. cikke második bekezdésében meghatározott valamennyi vállalkozásra és társaságra kiterjed;
mivel a pénzügyi intézményeket tekintve ezen irányelv hatályát mégis azokra a pénzügyi intézményekre kell korlátozni, amelyek a 78/660/EGK irányelvben meghatározott jogi formák egyikének keretében működnek; mivel a fenti irányelv alkalmazási körén kívül eső pénzügyi intézményekre automatikusan ennek az irányelvnek kell vonatkoznia;
mivel a hitelintézetek kapcsolódása a bankjogi összehangoláshoz szükségszerű abból a tényből kifolyólag, hogy az éves beszámolóra és a konszolidált éves beszámolóra vonatkozó rendelkezések bizonyos részei hatással vannak a bankjogi összehangolás más területeire is, mint például az engedélyezési előírásokra és a felügyeleti célokra felhasznált mutatókra;
mivel bár a hitelintézetek sajátos jellegét tekintve helyénvalónak tűnik egy külön irányelv elfogadása ezen intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról, ez nem vonja maga után a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv rendelkezéseitől független, új szabályok megalkotását; mivel ilyen új, független szabályok nem tekinthetők célszerűnek, sem pedig a társasági jog összehangolását meghatározó elvekkel összeegyeztethetőnek, hiszen a hitelintézeteknek a Közösség gazdaságában betöltött fontos szerepét tekintve azok nem zárhatók ki a vállalkozásokra általánosan kidolgozott szabályrendszer hatálya alól; mivel ezért ez az irányelv kizárólag a hitelintézetek sajátos jellemzőit vette figyelembe, és csak a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvben foglalt szabályoktól való eltéréseket szabályozza;
mivel a hitelintézetek mérlegeinek felépítése és tartalma tagállamonként változó; mivel ezért ennek az irányelvnek a Közösség minden hitelintézete mérlegére vonatkozóan azonos tagolást, szakmai elnevezéseket és terminológiát kell előírnia; mivel lehetővé kell tenni a rendelkezésektől való eltérést arra az esetre, ha azt az adott intézmény jogi formája, illetve tevékenységének különleges jellege szükségessé teszi;
mivel az éves beszámoló és a konszolidált éves beszámoló összehasonlíthatósága megkívánja, hogy rendelkezés szülessen a különböző ügyletek mérlegben vagy mérlegen kívül történő kimutatásához kapcsolódó számos alapvető kérdésben;
mivel a jobb összehasonlíthatóság érdekében szükség van a mérlegben szereplő és a mérlegen kívüli tételek tartalmának pontos meghatározására is;
mivel ugyanez vonatkozik az eredménykimutatás tagolására és a benne szereplő tételek tartalmára is;
mivel a mérleg és az eredménykimutatás számadatainak összehasonlíthatósága nagymértékben függ attól is, hogy a mérlegben az eszközöket és a forrásokat milyen értéken veszik fel;
mivel a bankügyletekhez kapcsolódó különleges kockázatokra és a bizalom fenntartásának szükségességére tekintettel rendelkezni kell annak lehetőségéről, hogy a mérlegben a források közé egy "általános kockázati céltartalék bankok számára" elnevezésű tétel kerüljön; mivel ugyanebből az okból kifolyólag tanácsos, hogy a tagállamok a későbbi összehangolás időpontjáig bizonyos fokú mérlegelési teret engedjenek a hitelintézeteknek, különösen a kölcsönök és hitelek, illetve egyes értékpapírok értékelésénél; mivel azonban az utóbbi esetben a tagállamoknak lehetővé kell tenniük e hitelintézetek számára a fent említett "általános kockázati céltartalék bankok számára" képzését; mivel tanácsosnak tűnik a tagállamoknak engedélyezni, hogy a hitelintézetek számára lehetővé tegyék bizonyos ráfordításoknak és bevételeknek az eredménykimutatásban történő ellentételezését;
mivel a hitelintézetek sajátos jellegét tekintve bizonyos változtatásokra van szükség az éves beszámoló kiegészítő mellékletét illetően is;
mivel abból a célból adódóan, hogy a lehető legtöbb hitelintézetre azonos előírásokat lehessen alkalmazni, amint ez már tapasztalható volt a 77/780/EGK irányelvnél is, a 78/660/EGK irányelv szerinti kedvezmény nem vonatkozik a kis- és közepes méretű hitelintézetekre; mivel azonban ha a tapasztalat azt mutatná, hogy a fenti kedvezmény szükséges, a későbbi összehangolás során lenne lehetőség annak elrendelésére; mivel ugyanezért a hitelintézetekre nem terjed ki a tagállamok 83/349/EGK irányelvben meghatározott azon lehetősége, hogy mentesíthetnek anyavállalatokat az összevonási kötelezettség alól, ha az összevonandó vállalkozások együttesen nem haladnak meg egy bizonyos mérethatárt;
mivel a konszolidált éves beszámoló szabályainak a hitelintézetekre való alkalmazása bizonyos igazodást tesz szükségessé azokhoz az előírásokhoz is, amelyek az összes ipari és kereskedelmi vállalkozásra alkalmazandók; mivel a vegyes csoportokkal kapcsolatban is szabályok kerültek elfogadásra, és az alkonszolidáció alóli mentességnek további feltételei kerülhetnek megállapításra;
mivel a bankhálózatok országhatáron túli terjeszkedésének mértékét és folyamatos fejlődését tekintve egy adott tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet éves beszámolóját és konszolidált éves beszámolóját minden olyan tagállamban közzé kell tenni, ahol az intézmény fiókkal rendelkezik;
mivel az ezen irányelv által szabályozott területen felmerülő problémák, különösen az alkalmazással kapcsolatos kérdések vizsgálata szükségessé teszi a tagállamok képviselői és a Bizottság együttműködését egy kapcsolattartó bizottságon belül; mivel annak érdekében, hogy az ilyen bizottságok száma korlátok között maradjon, tanácsos az együttműködést a 78/660/EGK irányelv 52. cikkében meghatározott bizottság keretén belül megvalósítani; mivel azonban a hitelintézetekkel kapcsolatos problémák vizsgálatakor megfelelő összetételben kell kialakítani a bizottságot;
mivel a probléma összetettségére tekintettel az ezen irányelv által érintett hitelintézeteknek a szokásosnál hosszabb időt kell biztosítani az irányelvben foglalt rendelkezések alkalmazásának végrehajtására;
mivel ennek az irányelvnek egyes rendelkezéseit öt év elteltével a gyakorlati alkalmazás során szerzett tapasztalat birtokában a jobb átláthatóság és az összehangolás megvalósítása érdekében felül kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. SZAKASZ
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK ÉS AZ IRÁNYELV HATÁLYA
1. cikk
(1) A 2. cikkben meghatározott intézményekre a 78/660/EGK irányelv 2., 3. cikkét, 4. cikkének (1), (3)-(5) bekezdését, 6., 7., 13., 14. cikkét, 15. cikkének (3) és (4) bekezdését, 16-21., 29-35., 37-41. cikkét, 42. cikkének első mondatát, 45. cikkének (1) bekezdését, 46., 48-50. cikkét, 51. cikkének (1) bekezdését, 54., 56-59. és 61. cikkét alkalmazni kell, feltéve, hogy ez az irányelv másképpen nem rendelkezik.
(2) Azokban az esetekben, amikor a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv a 78/660/EGK irányelv 9. és 10. cikkére (mérleg), illetve 23-26. cikkére (eredménykimutatás) hivatkozik, az úgy értendő, hogy a hivatkozások ennek az irányelvnek a 4. cikkére (mérleg), illetve a 27. és 28. cikkére (eredménykimutatás) vonatkoznak.
(3) A 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvnek a 78/660/EGK irányelv 31-42. cikkére vonatkozó hivatkozásai úgy értendők, mint ez utóbbi cikkekre vonatkozó hivatkozások ennek az irányelvnek a 35-39. cikke figyelembevételével.
(4) Azokban az esetekben, ha a 78/660/EGK irányelv fent említett rendelkezései olyan mérlegtételekre hivatkoznak, amelyekre vonatkozóan ez az irányelv nem tartalmaz megfelelő rendelkezést, azokat ennek az irányelvnek a 4. cikkében meghatározott olyan tételekre vonatkozó hivatkozásoknak kell tekinteni, amelyek magukba foglalják a kérdéses eszközöket és forrásokat.
2. cikk
(1) Az ezen irányelvben előírt összehangoló intézkedéseket alkalmazni kell:
a) a 77/780/EGK irányelv 1. cikkének első francia bekezdése által meghatározott olyan hitelintézetekre, amelyek a Szerződés 58. cikkének második bekezdése által meghatározott társaságok vagy cégek közé tartoznak;
b) azokra a pénzügyi intézményekre, amelyek a 78/660/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogi formák valamelyikében működnek, és az említett cikk (2) bekezdése alapján nem tartoznak a 78/660/EGK irányelv hatálya alá.
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a "hitelintézetek" kifejezés magában foglalja a pénzügyi intézményeket is, kivéve ha a szövegösszefüggésből más következik.
(2) A tagállamoknak nem kell alkalmazni ezt az irányelvet az alábbiakra:
a) a 77/780/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésében felsorolt hitelintézetek;
b) egy adott tagállamnak mindazok az intézményei, amelyek a 77/780/EGK irányelv 2. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a tagállamon belül egy központi szervhez tartoznak. Ebben az esetben ennek az irányelvnek a központi szervre való alkalmazásától függetlenül a központi szerv és a hozzá tartozó intézmények együtteséről a konszolidált éves beszámolót, illetve az üzleti jelentést ennek az irányelvnek megfelelően kell elkészíteni, auditálni és közzétenni;
c) a következő hitelintézetek:
- Görögországban: ETEBA (Nemzeti Iparfejlesztési Befektetési Bank) és Trapeza Ependusewn (Befektetési Bank),
- Írországban: Industrial and Provident Societies,
- az Egyesült Királyságban: Friendly Societies and Industrial and Provident Societies.
(4) A 78/660/EGK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a későbbi összehangolásig a tagállamok:
a) az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott olyan hitelintézetek esetében, amelyek nem a 78/660/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében felsorolt társasági formában működnek, ettől az irányelvtől eltérő szabályokat állapíthatnak meg, amennyiben az eltérő szabályok az adott intézmények jogi formája miatt szükségesek;
b) szakosított hitelintézetek esetében ettől az irányelvtől eltérő szabályokat állapíthatnak meg, amennyiben az eltérő szabályok az adott intézmények tevékenységének sajátos jellege miatt szükségesek.
Az ilyen eltérő szabályok kizárólag a mérleg és az eredménykimutatás tételeinek tagolására, nómenklatúrájára, terminológiájára és tartalmára vonatkozhatnak; nem tehetik lehetővé az általuk érintett intézmények számára, hogy kevesebb információt szolgáltassanak éves beszámolójukban, mint az ezen irányelv hatálya alá tartozó más intézmények.
A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot ezekről a hitelintézetekről, lehetőleg kategóriánként, a 47. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszak végétől számított hat hónapon belül. A tagállamok tájékoztatják továbbá a Bizottságot a fenti okokból hozott eltérő rendelkezésekről.
Ezeket az eltérő rendelkezéseket ennek az irányelvnek a kihirdetésétől számított 10 éven belül felülvizsgálják. Ehhez a Bizottság szükség esetén javaslatokat terjeszt elő. A Bizottság továbbá ennek az irányelvnek a kihirdetésétől számított 5 éven belül közbenső jelentést terjeszt elő.
2. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A MÉRLEGRŐL ÉS AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSRÓL
3. cikk
Hitelintézetek esetében a 78/660/EGK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti lehetőség a tételek összevonására a mérlegnek és az eredménykimutatásnak a kisbetűkkel jelölt altételeire korlátozódik, és kizárólag a tagállamok e célból hozott szabályai szerint engedélyezhetők.
3. SZAKASZ
A MÉRLEG TAGOLÁSA
4. cikk
A tagállamok a mérleghez a következő tagolást írják elő:
Eszközök
1. Készpénz és számlakövetelések központi bankokkal, illetve postai elszámolóközpontokkal szemben
2. Kincstárjegyek és a jegybanki refinanszírozásra alkalmas egyéb értékpapírok:
a) Kincstárjegyek és hasonló értékpapírok;
b) Egyéb értékpapírok, amelyek a jegybanki refinanszírozásra alkalmasak (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő, hogy az ilyen értékpapírokat az Eszközök 3. és 4. tételénél mutassák ki.)
3. Hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök és hitelek:
a) látra szóló;
b) egyéb hitelek és követelések.
4. Ügyfeleknek nyújtott kölcsönök és hitelek
5. Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a rögzített kamatozású értékpapírokat:
a) államháztartási szervek által kibocsátottak;
b) egyéb kibocsátók által kibocsátottak, külön kiemelve:
- saját kibocsátású értékpapírok (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő azoknak a forrásokból való levonását).
6. Részvények és más változó hozamú értékpapírok
7. Egyéb részesedés, külön kiemelve:
- hitelintézetekben való egyéb részesedés (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő azok kimutatását a kiegészítő mellékletben)
8. Részesedés kapcsolt vállalkozásban, külön kiemelve:
- hitelintézetekben való részesedés (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő annak kimutatását a kiegészítő mellékletben).
9. Immateriális javak a 78/660/EGK irányelv 9. cikke Eszközök B. és C. I csoportjának leírása szerint, külön kiemelve:
- alapítási költségek a nemzeti jogszabályok meghatározása szerint, és amilyen mértékben a nemzeti jogszabályok megengedik azok eszközként való kimutatását (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő azok kimutatását a kiegészítő mellékletben),
- üzleti jóhírnév, az ellenérték fejében szerzett része erejéig (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő annak feltüntetését a kiegészítő mellékletben).
10. Tárgyi eszközök a 78/660/EGK irányelv 9. cikke Eszközök C. II csoportjának leírása szerint, külön kiemelve:
- az adott hitelintézet által saját tevékenységei számára fenntartott telkek és épületek (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő azok bemutatását a kiegészítő mellékletben).
11. Jegyzett, de még be nem fizetett tőke, külön kiemelve:
- lehívott tőke (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő a lehívott tőke kimutatását a Források között, ebben az esetben a lehívott, de még be nem fizetett tőkét vagy ebben az Eszközök tételben, vagy az Eszközök 14. tételében kell feltüntetni).
12. Saját részvények (feltüntetve azok névértékét, illetve névérték hiányában számított értéküket, amilyen mértékben a nemzeti jogszabályok megengedik azok kimutatását a mérlegben).
13. Egyéb eszközök.
14. Lehívott, jegyzett, de még be nem fizetett tőke (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő a lehívott tőke kimutatását az Eszközök 11. tételében).
15. Aktív időbeli elhatárolások.
16. Veszteség az üzleti évben (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő annak feltüntetését a Források 14. tételében).
Források
1. Hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek:
a) látra szóló;
b) meghatározott lejárati időponttal vagy felmondási idővel.
2. Ügyfelekkel szembeni kötelezettségek:
a) takarékbetétek, külön kiemelve:
- látra szólók, illetve meghatározott lejárati időponttal vagy felmondási idővel lekötöttek, feltéve, hogy a nemzeti jogszabályok előírják ezt a részletezést (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő ezeknek az információknak a kimutatását a kiegészítő mellékletben);
b) egyéb kötelezettségek
ba) látra szóló;
bb) meghatározott lejárati időponttal, vagy felmondási idővel
3. Okiratban foglalt kötelezettségek
a) kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;
b) egyéb.
4. Egyéb kötelezettségek.
5. Passzív időbeli elhatárolások.
6. Céltartalékok kötelezettségekre és költségekre:
a) céltartalékok nyugdíjakra és hasonló kötelezettségekre;
b) céltartalékok adózásra;
c) egyéb céltartalékok.
7. Nyereség az üzleti évre (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő annak kimutatását a Források 14. tételében).
8. Hátrasorolt kötelezettségek.
9. Jegyzett tőke (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem a lehívott tőke feltüntetését írják elő e tétel alatt. Ebben az esetben a jegyzett és befizetett tőkét külön kiemelve kell kimutatni.)
10. Névértéken felüli befizetés (ázsió).
11. Tartalékok.
12. Értékelési tartalék.
13. Eredménytartalék.
14. Üzleti év eredménye (amennyiben a nemzeti jogszabályok nem írják elő, hogy ez a tétel az Eszközök 16. tételében vagy a Források 7. tételében legyen kimutatva).
Mérlegen kívüli tételek
1. Függő kötelezettségek, külön kiemelve:
- váltóelfogadványok és forgatmányozás miatti kötelezettségek,
- garanciavállalás és biztosítékként lekötött eszközök miatti kötelezettségek.
2. Biztos (jövőbeni) kötelezettségek, külön kiemelve:
- visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek kapcsán felmerülő kötelezettségek.
5. cikk
A következő tételeket az adott tételek altételeiként kell kimutatni:
- kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló, az Eszközök 2-5. tételében kimutatott követelések, függetlenül attól, hogy okiratban foglaltak vagy sem,
- a hitelintézetekkel egyéb részesedési viszonyban levő vállalkozásokkal szemben fennálló, az Eszközök 2-5. tételében kimutatott követelések, függetlenül attól, hogy a követelés okiratban foglalt vagy sem,
- kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló, a Források 1., 2., 3. és 8. tételében kimutatott kötelezettségek, függetlenül attól, hogy okiratban foglaltak vagy sem,
- a hitelintézetekkel egyéb részesedési viszonyban levő vállalkozásokkal szemben fennálló, a Források 1., 2., 3. és 8. tételében kimutatott kötelezettségek, függetlenül attól, hogy a kötelezettség okiratban foglalt, vagy sem.
6. cikk
(1) A hátrasorolt eszközöket külön kiemelve kell kimutatni a tagolás szerinti tételek altételeként, illetve az 5. cikk szerint részletezett altételek altételeként.
(2) Az eszközök, függetlenül attól, hogy okiratban foglaltak vagy sem, akkor minősülnek hátrasoroltnak, ha felszámolás vagy csőd esetén csak akkor kell visszafizetni azokat, amikor más hitelezők követeléseit már kiegyenlítették.
7. cikk
A tagállamok engedélyezhetik, hogy az 5. és 6. cikkben meghatározott adatokat a kiegészítő mellékletben, a megfelelő tételek részletezéseként mutassák ki.
8. cikk
(1) Az eszközöket a mérleg megfelelő tételeibe kell besorolni, még akkor is, ha a mérleget összeállító hitelintézet azokat saját vagy harmadik személy kötelezettségeinek fedezetére biztosítékként elzálogosította, vagy más formában harmadik személy biztosítékául szolgálnak.
(2) A hitelintézet nem mutathatja ki mérlegében a részére zálogként vagy más formában biztosítékként felajánlott eszközöket, kivéve, ha az adott eszközök készpénz formájában vannak a hitelintézet birtokában.
9. cikk
(1) Abban az esetben, ha egy több hitelintézetet magában foglaló konzorcium nyújt kölcsönt, a konzorciumban részt vevő minden egyes hitelintézet kizárólag a teljes kölcsönnek azt a részét köteles kimutatni a mérlegében, amelyet ő maga finanszírozott.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott konzorciális hitel esetén, ha egy hitelintézet által vállalt finanszírozás összege meghaladja az általa rendelkezésre bocsátott összeget, a vállalt összeg fennmaradó részét a függő kötelezettségek között kell kimutatnia. (Mérlegen kívüli 1. tétel második francia bekezdése)
10. cikk
(1) Mindazokat az eszközöket, amelyeket a hitelintézet saját nevében, de harmadik személy javára kezel, akkor kell kimutatni a mérlegben, ha a hitelintézet jogcímet szerez az érintett eszközökre. Ezeknek az eszközöknek és kötelezettségeknek a teljes összegét külön kiemelve kell kimutatni a mérlegben vagy a kiegészítő mellékletben az Eszközök és a Források egyes tételeire megfelelően részletezve. Mindazonáltal a tagállamok engedélyezhetik, hogy az ilyen eszközöket a mérlegen kívül mutassák ki, feltéve, hogy léteznek külön szabályok, amelyek alapján az ilyen eszközök kizárhatók a hitelintézet felszámolásakor (vagy hasonló eljárás esetén) a felosztásra kerülő eszközök köréből.
(2) A hitelintézet a harmadik személy nevében és javára beszerzett eszközöket a mérlegben nem mutathatja ki.
11. cikk
Kizárólag azok az összegek tekinthetők látra szólónak, amelyek bármikor visszavonhatók előzetes értesítés nélkül, illetve amelyeknél 24 órás vagy 1 munkanapos esedékességben vagy felmondási időben állapodtak meg.
12. cikk
(1) A visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek olyan ügyletek, amelyek során egy hitelintézet vagy ügyfél (az "átruházó") egy másik hitelintézetre vagy ügyfélre (a "kedvezményezett") ruház át eszközöket - például váltókat, követelést vagy átruházható értékpapírokat - egy olyan megállapodás fü ggvényében, amely szerint ugyanazokat az eszközöket később, egy meghatározott áron visszaruházzák az átruházóra.
(2) Amennyiben a kedvezményezett kötelezettséget vállal arra, hogy az eszközöket az átruházó által meghatározott, vagy a későbbiekben meghatározandó időpontban visszajuttatja, úgy az ügylet valódi visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletnek minősül.
(3) Ha azonban a kedvezményezett csupán jogosult arra, hogy az eszközöket a vételi áron vagy egy attól eltérő, előre meghatározott összegért meghatározott vagy a későbbiekben meghatározandó időpontban visszajuttassa, akkor az ügylet visszavásárlási jog fenntartásával kötött eladási ügyletnek minősül.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek esetében az átruházott eszközök továbbra is az átruházó mérlegében szerepelnek; az átruházónak az általa kapott vételárat a kedvezményezettel szemben fennálló kötelezettségként kell kimutatnia. Ezen felül az átruházott eszközök értékét ki kell mutatni az átruházó kiegészítő mellékletében. A kedvezményezett nem mutathatja ki mérlegében az átruházott eszközöket; a kedvezményezettnek az általa kifizetett vételárat az átruházóval szembeni követelésként kell kimutatnia.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek esetében azonban az átruházó nem mutathatja ki az átruházott eszközöket a mérlegében; ezek a tételek a kedvezményezett mérlegében jelennek meg eszközként. Az átruházó a visszavásárlás esetére meghatározott árnak megfelelő összeget köteles kimutatni a Mérlegen kívüli 2. tételben.
(6) Ezen cikk értelmében nem minősülnek visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletnek a határidős devizaügyletek, az opciók, a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátása olyan visszavásárlási kötelezettségvállalással, amely a kibocsátott értékpapírok egészének vagy egy részének a lejárati idő előtti visszavásárlására vonatkozik.
4. SZAKASZ
A MÉRLEG EGYES TÉTELEIRE VONATKOZÓ SAJÁTOS RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Eszközök: 1. tétel - Készpénz és bankszámlakövetelések központi bankokkal és postai elszámolóközpontokkal szemben
(1) A készpénz a törvényes fizetőeszközt foglalja magában, beleértve a külföldi bankjegyeket és pénzérméket is.
(2) Ez a tétel csak olyan ország, illetve országok központi bankjaival, illetve postai elszámolóközpontjaival szemben fennálló számlaköveteléseket tartalmazhat, amelyekben az adott hitelintézet központja, illetve fiókjai működnek. Az ilyen számlaköveteléseknek bármikor esedékesnek kell lenniük. Az ilyen intézményekkel szembeni egyéb követeléseket a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök és hitelek (Eszközök 3. tétel) vagy az ügyfeleknek nyújtott kölcsönök és hitelek (Eszközök 4. tétel) között kell kimutatni.
14. cikk
Eszközök: 2. tétel - Kincstárjegyek és a jegybanki refinanszírozásra alkalmas egyéb értékpapírok
(1) Ez a tétel az a) pont alatt tartalmazza a kincstárjegyeket és hasonló értékpapírokat, például kincstárjegyeket, kincstári utalványokat és hasonló, államháztartási szervek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amelyek refinanszírozásra alkalmasak azon ország, illetve országok központi jegybankjánál, ahol a hitelintézet központja, illetve fiókjai működnek. Az államháztartási szervek által kibocsátott olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amelyek nem felelnek meg a fenti feltételnek, az Eszközök 5. a) altételében kell kimutatni.
(2) Ez a tétel a b) pont alatt tartalmazza a jegybanki refinanszírozásra alkalmas egyéb értékpapírokat, például az állományban lévő összes olyan értékpapírt, amelyet hitelintézetektől, vagy ügyfelektől vásároltak és a nemzeti jogszabályok értelmében refinanszírozásra alkalmasak azon ország, illetve országok jegybankjánál, amelyekben a hitelintézet központja, illetve fiókjai működnek.
15. cikk
Eszközök: 3. tétel - Hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök és hitelek
(1) A hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök és hitelek közé tartoznak az olyan kölcsönök és hitelek, amelyeket a mérleget készítő hitelintézetek bankügyletek során hazai vagy külföldi hitelintézeteknek nyújtanak, függetlenül azok tényleges megnevezésétől.
Kivételnek csak a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban vagy más értékpapírokban foglalt követelések számítanak, amelyeket az Eszközök 5. tételében kell kimutatni.
(2) E cikk értelmében hitelintézetnek minősülnek mindazok a vállalkozások, amelyek szerepelnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a 77/780/EGK irányelv 3. cikkének (7) bekezdése alapján nyilvánosságra hozott listán, továbbá a központi bankok, a hivatalos hazai és nemzetközi banki szervezetek, valamint mindazok a magán- és közvállalkozások, amelyek a Közösség területén nem rendelkeznek székhellyel, de megfelelnek a 77/780/EGK irányelv 1. cikkében foglalt meghatározásnak.
Az olyan vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöket és hiteleket, amelyek nem felelnek meg a fenti feltételnek, az Eszközök 4. tételében kell kimutatni.
16. cikk
Eszközök: 4. tétel - Ügyfeleknek nyújtott kölcsönök és hitelek
Az ügyfeleknek nyújtott kölcsönök és hitelek közé tartoznak a hitelintézetektől eltérő hazai vagy külföldi ügyfeleknek kölcsön vagy hitel formájában nyújtott eszközök, függetlenül azok tényleges megnevezésétől.
Kivételnek csak a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban vagy más értékpapírokban foglalt kölcsönök és hitelek számítanak, amelyeket az Eszközök 5. tételében kell kimutatni.
17. cikk
Eszközök: 5. tétel - Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a rögzített kamatozású értékpapírokat
(1) Ez a tétel a hitelintézetek, egyéb vállalkozások vagy államháztartási szervek által kibocsátott átruházható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat foglalja magában, beleértve a rögzített kamatozású értékpapírokat; az utóbbi által kibocsátott ilyen típusú értékpapírok mindazonáltal csak akkor tartoznak ide, ha azokat nem az Eszközök 2. tételében mutatják ki.
(2) Azokat az értékpapírokat, amelyek kamatlába meghatározott tényezők, például a bankközi piaci, illetve európiaci kamatlábak alapján változik, szintén rögzített kamatozású értékpapírokat magukban foglaló, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak kell tekinteni.
(3) Az 5. b) altételben kizárólag a visszavásárolható és átruházható, saját kibocsátású értékpapírok mutathatók ki.
18. cikk
Források: 1. tétel - Hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek
(1) A hitelintézetekkel szemben fennálló kötelezettségek közé tartoznak a mérleget elkészítő hitelintézetnek a hazai vagy külföldi hitelintézetekkel szemben fennálló, bankügyletekből származó összes kötelezettségei, függetlenül azok tényleges megnevezésétől.
Kivételnek csak a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban vagy más értékpapírokban foglalt kötelezettségek számítanak, amelyeket a Források 3. tételében kell kimutatni.
(2) Ennek a cikknek az alkalmazásában hitelintézetnek minősülnek mindazok a vállalkozások, amelyek szerepelnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a 77/780/EGK irányelv 3. cikkének (7) bekezdése alapján nyilvánosságra hozott listán, továbbá a központi bankok, a hivatalos hazai és nemzetközi banki szervezetek, valamint mindazok a magán- és közvállalkozások, amelyek a Közösség területén nem rendelkeznek székhellyel, de megfelelnek a 77/780/EGK irányelv 1. cikkében foglalt meghatározásnak.
19. cikk
Források: 2. tétel -- Ügyfelekkel szembeni kötelezettségek
(1) Az ügyfelekkel szembeni kötelezettségek közé tartoznak a 18. cikk értelmében hitelintézetnek nem minősülő hitelezőkkel szemben fennálló tartozások, függetlenül azok tényleges megnevezésétől.
Kivételnek csak a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban vagy más értékpapírokban foglalt kötelezettségek számítanak, amelyeket a Források 3. tételében kell kimutatni.
(2) Kizárólag a nemzeti jogszabályokban előírt feltételeknek megfelelő betétek kezelhetők takarékbetétként.
(3) Takarékkötvények kizárólag akkor mutathatók ki a megfelelő altételben, ha azok formája nem átruházható letéti jegy.
20. cikk
Források: 3. tétel - Okiratba foglalt kötelezettségek
(1) Ez a tétel tartalmazza egyrészt az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és adósságokat, amelyekről átruházható okiratokat bocsátottak ki, elsősorban letéti jegyeket, pénztárjegyeket ("bons de caisse"), másrészt a saját váltók és kötelezvények kapcsán felmerülő kötelezettségeket.
(2) Azok a váltók tekinthetők saját váltónak, amelyeket a hitelintézet bocsát ki saját refinanszírozására, és amelyek kapcsán az adott intézet számít első helyen kötelezettnek (intézvényezettnek).
21. cikk
Források: 8. tétel - Hátrasorolt kötelezettségek
A kötelezettségeket akkor kell ebben a tételben kimutatni, függetlenül attól, hogy okiratba foglaltak vagy sem, ha szerződéses megállapodás szól arról, hogy felszámolás vagy csőd esetén csak azután kell visszafizetni azokat, miután valamennyi más hitelező követeléseit már kiegyenlítették.
22. cikk
Források: 9. tétel - Jegyzett tőke
Ez a tétel tartalmaz valamennyi olyan összeget, függetlenül azok tényleges megnevezésétől, amelyek az érintett intézmény jogi formájával összhangban a nemzeti jogszabályok értelmében a részvényesek vagy más tulajdonosok által jegyzett saját tőkének minősülnek.
23. cikk
Források: 11. tétel - Tartalékok
Ez a tétel a 78/660/EGK irányelv 9. cikkében a Források A. IV tételében felsorolt típusú tartalékokat foglalja magában, az ott leírt meghatározásnak megfelelően. A tagállamok előírhatnak más tartaléktípusokat is, amennyiben szükséges az olyan hitelintézetek számára, amelyek jogi formája nem felel meg a 78/660/EGK irányelvben foglaltaknak.
Az első bekezdésben említett tartaléktípusokat az érintett hitelintézetek mérlegében külön kiemelve kell bemutatni, a Források 11. tételének altételeiként, kivéve az átértékelési tartalékot, amelyet a 12. tételben kell kimutatni.
24. cikk
Mérlegen kívüli tételek: 1. tétel - Függő kötelezettségek
Ez a tétel tartalmazza mindazokat az ügyleteket, amelyek során egy intézmény átvállalja valamely harmadik személy kötelezettségét.
A kiegészítő melléklet tartalmazza a függő kötelezettségek bármilyen típusának jellegét és összegét, amennyiben az jelentősnek minősül az intézmény működése szempontjából.
A viszontleszámítoltatott váltók miatt felmerülő forgatmányosi kötelezettségek kizárólag akkor tüntethetők fel ebben a tételben, ha a nemzeti jogszabályok másképp nem rendelkeznek. Ugyanez vonatkozik az elfogadványokra is, amennyiben azok nem saját váltók.
A kezesség és a biztosítékként lekötött eszközök közé tartozik a harmadik személy által, elsősorban kezességvállalással és visszavonhatatlan hitellevelekkel kapcsolatosan vállalt valamennyi kezességi kötelezettség és biztosítékként lekötött eszköz.
25. cikk
Mérlegen kívüli tételek: 2. tétel - Biztos (jövőbeni) kötelezettségek
Ez a tétel tartalmaz minden olyan visszavonhatatlan kötelezettségvállalást, amely kockázat felmerülését vonhatja maga után.
A kiegészítő melléklet tartalmazza a kötelezettségvállalás bármilyen típusának jellegét és összegét, amennyiben az jelentősnek minősül az intézmény működése szempontjából.
A visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek kapcsán felmerülő kötelezettségvállalások közé tartoznak mindazok a kötelezettségvállalások, amelyeket a hitelintézet a 12. cikk (3) bekezdése szerinti visszavásárlási megállapodás mellett kötött eladási ügyletek keretében vállal (opciós visszavásárlási megállapodás melletti eladásra vonatkozó biztos megállapodás alapján).
5. SZAKASZ
AZ EREDMÉNYKIMUTATÁS TAGOLÁSA
26. cikk
Az eredménykimutatás elkészítéséhez a tagállamoknak a 27. és 28. cikkben elrendelt tagolások egyikét vagy mindkettőt elő kell írniuk. Amennyiben egy tagállam mindkét tagolást előírja, úgy lehetővé teheti a vállalkozásoknak, hogy azok közül válasszanak.
27. cikk
Függőleges tagolás
1. Kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, külön kiemelve azokat, amelyek rögzített kamatozású értékpapírokból származnak.
2. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások.
3. Bevétel értékpapírokból:
a) bevétel részvényekből és egyéb változó hozamú értékpapírokból;
b) bevétel egyéb részesedésből;
c) Bevétel kapcsolt vállalkozásban való részesedésből.
4. Kapott jutalékbevételek.
5. Fizetendő jutalékráfordítások.
6. Pénzügyi műveletek nettó eredménye.
7. Egyéb bevétel üzleti tevékenységből.
8. Általános igazgatási költségek:
a) személyi jellegű ráfordítások, külön kiemelve:
- bérek és fizetések,
- társadalombiztosítási költségek, külön megjelölve a nyugdíjjal kapcsolatosakat;
b) egyéb igazgatási költségek.
9. Értékhelyesbítés az Eszközök 9. és 10. tétele tekintetében.
10. Egyéb ráfordítások üzleti tevékenységből.
11. Értékhelyesbítés a kölcsönök és hitelek tekintetében, és céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre.
12. Visszaértékelés a kölcsönök és hitelek tekintetében, valamint céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre.
13. Értékhelyesbítés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapírok, egyéb részesedések, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedések tekintetében.
14. Visszaértékelés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapírok, egyéb részesedések, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedések tekintetében.
15. Szokásos (üzleti) tevékenység eredményének adója.
16. Szokásos (üzleti) tevékenység adózás utáni eredménye.
17. Rendkívüli bevételek.
18. Rendkívüli ráfordítások.
19. Rendkívüli eredmény.
20. Rendkívüli eredmény adója.
21. Adózás utáni rendkívüli eredmény.
22. Az előző tételekben fel nem sorolt egyéb adók.
23. Az üzleti év eredménye.
28. cikk
Vízszintes tagolás
A. Ráfordítások
1. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások.
2. Fizetendő jutalékráfordítások.
3. Pénzügyi műveletek nettó vesztesége.
4. Általános igazgatási költségek:
a) személyi jellegű költségek, külön kiemelve:
- bérek és fizetések,
- társadalombiztosítási költségek, külön megjelölve a nyugdíjjal kapcsolatosakat;
b) egyéb igazgatási költségek.
5. Értékhelyesbítés az Eszközök 9. és 10. tétele tekintetében.
6. Egyéb ráfordítások üzleti tevékenységből.
7. Értékhelyesbítés a kölcsönök és hitelek tekintetében, valamint céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre.
8. Értékhelyesbítés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapírok, egyéb részesedések, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedések tekintetében.
9. Szokásos (üzleti) tevékenység eredményének adója.
10. Szokásos (üzleti) tevékenység adózás utáni eredménye.
11. Rendkívüli ráfordítások.
12. Rendkívüli eredmény adója.
13. Adózás utáni rendkívüli veszteség.
14. Az előző tételekben fel nem sorolt egyéb adók.
15. Az üzleti év nyeresége.
B. Bevételek
1. Kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, külön kiemelve azokat, amelyek rögzített kamatozású értékpapírokból erednek.
2. Bevétel értékpapírokból:
a) bevétel részvényekből és egyéb változó hozamú értékpapírokból;
b) bevétel egyéb részesedésekből;
c) bevétel kapcsolt vállalkozásban való részesedésekből.
3. Kapott jutalékbevételek.
4. Pénzügyi műveletek nettó nyeresége.
5. Visszaértékelés a kölcsönök és hitelek tekintetében, valamint céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre vonatkozóan.
6. Visszaértékelés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapírok, egyéb részesedések, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedések tekintetében.
7. Egyéb bevétel üzleti tevékenységből.
8. Szokásos (üzleti) tevékenység adózás utáni eredménye.
9. Rendkívüli bevételek.
10. Adózás utáni rendkívüli nyereség.
11. Az üzleti év vesztesége.
6. SZAKASZ
AZ EREDMÉNYKIMUTATÁS EGYES TÉTELEIRE VONATKOZÓ SAJÁTOS RENDELKEZÉSEK
29. cikk
27. cikk 1. és 2. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk A 1. és B 1. tétel (vízszintes tagolás)
Kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások
Ezek a tételek tartalmazzák a banki tevékenységből származó összes nyereséget és veszteséget, beleértve a következőket:
1. a mérlegben az Eszközök 1-5. tétele alatt megadott eszközökből származó bevételek, függetlenül attól, hogyan számítják ki azokat. Az ilyen bevételek magukban foglalják azt az időarányos bevételt, amely az eszközöknek a lejárati időpontban kifizetésre kerülő összegtől alacsonyabb beszerzési értékéből, illetve a kötelezettségeknek a lejárati időpontban kifizetésre kerülő összegtől magasabb szerződés szerinti összegéből származó különbözetből adódik;
2. a Források 1., 2., 3. és 8. tétele alatt megadott kötelezettségekből adódóan felmerülő ráfordítások, függetlenül attól, hogyan számítják ki azokat. Az ilyen ráfordítások magukban foglalják azt az időarányos ráfordítást, amely az eszközöknek a lejárati időpontban kifizetésre kerülő összegtől magasabb beszerzési értékéből, illetve a kötelezettségeknek a lejárati időpontban kifizetésre kerülő összegtől alacsonyabb szerződés szerinti összegéből származó különbözetből adódik;
3. a határidős fedezeti ügyletekből eredő bevételeknek és ráfordításoknak a szerződés szerinti lejárati idő alapján meghatározott időarányos összege, amely természeténél fogva kamatjellegű;
4. a díjbevételek és jutalékráfordítások, amelyek természetüknél fogva kamatjellegűek, és amelyeknek számítása idő alapján, vagy a követelés illetve kötelezettség összege alapján történt.
30. cikk
27. cikk 3. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk B 2. tétel (vízszintes tagolás)
Bevétel részvényekből és egyéb változó hozamú értékpapírokból, egyéb részesedésből, valamint kapcsolt vállalkozásban való részesedésből
31. cikk
27. cikk 4. és 5. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk A 2. és B 3. tétel (vízszintes tagolás)
Kapott jutalékbevételek és fizetendő jutalékráfordítások
A 29. cikk sérelme nélkül a kapott jutalékbevételek közé tartoznak a harmadik személynek nyújtott szolgáltatások díjbevételei, és a fizetendő jutalékráfordítások közé tartoznak a harmadik személy által teljesített szolgáltatások jutalékráfordításai, különösen:
- jutalékok garanciákért, más kölcsönadók javára végzett kölcsönkezelésért, harmadik személy javára teljesített értékpapírügyletekért,
- jutalékok és egyéb díjak ráfordításai, valamint bevételei fizetési forgalom lebonyolításáért, számlakezelésért, díjak és jutalékok értékpapírok megőrzéséért és letétkezeléséért,
- jutalékok harmadik személy javára teljesített devizaügyletekért, illetve pénzérmék és nemesfém értékesítéséért vagy beszerzéséért,
- jutalékok megtakarítással és biztosítási szerződésekkel, illetve kölcsönökkel kapcsolatban végzett ügynöki szolgáltatásokért.
32. cikk
27. cikk 6. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk A 3. vagy B 4. tétel (vízszintes tagolás)
Pénzügyi műveletek nettó eredménye
Ez a tétel a következőket foglalja magában:
1. a nem befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott értékpapírokkal kapcsolatos ügyletek nettó eredménye az ilyen értékpapírokra vonatkozó értékhelyesbítéssel és visszaértékeléssel együtt, a 36. cikk (2) bekezdése alkalmazásának esetén figyelembe véve az elszámolásnál az említett cikk alkalmazásából eredő különbözetet; mindazonáltal azon tagállamok esetében, amelyek élnek a 37. cikkben megadott választási lehetőséggel, ezek a nettó eredmények, értékhelyesbítések és visszaértékelések kizárólag akkor mutathatók ki, ha olyan értékpapírokra vonatkoznak, amelyek a kereskedelmi célú értékpapírállományba tartoznak;
2. a devizaügyletek nettó eredménye a 29. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül;
3. pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatos egyéb vételi és eladási ügyletek nettó eredménye, beleértve a nemesfémmel kapcsolatos ügyleteket is.
33. cikk
27. cikk 11. és 12. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk A 7. és B 5. tétel (vízszintes tagolás)
Értékhelyesbítés a kölcsönök és hitelek tekintetében, valamint céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre
Visszaértékelés a kölcsönök és hitelek tekintetében, valamint céltartalék a függő kötelezettségekre és a biztos (jövőbeni) kötelezettségekre vonatkozóan
(1) Ezek a tételek magukban foglalják egyrészt az értékhelyesbítések ráfordítását az Eszközök 3. és 4. tételében kimutatott kölcsönök és hitelek tekintetében, és a céltartalékképzést a Mérlegen kívüli tételek 1. és 2. tételében kimutatott függő kötelezettségekre és biztos (jövőbeni) kötelezettségekre, másrészt a leírt kölcsönök és hitelek minősítésének javulásából származó követelés visszaértékelés bevételét, a korábbi értékhelyesbítések és céltartalékképzés sztornírozott összegét.
(2) Azon tagállamok esetében, amelyek élnek a 37. cikkben meghatározott választási lehetőséggel, ez a tétel szintén tartalmazza az Eszközök 5. és 6. tételében kimutatott olyan értékpapírokkal kapcsolatos ügyletekből származó nettó eredményt, amelyek nem a 35. cikk (2) bekezdése szerinti befektetett pénzügyi eszközként vannak nyilvántartva, és nem tartoznak a kereskedelmi célú értékpapírok állományába, továbbá az ilyen értékpapírokra vonatkozó értékhelyesbítést és visszaértékelést, a 36. cikk (2) bekezdése alkalmazásának esetén, figyelembe véve az elszámolásban az említett cikk alkalmazásából eredő különbözetet. A tétel szakmai elnevezése ennek megfelelően kerül kimutatásra.
(3) A tagállamok engedélyezhetik az e tételek alatt szereplő ráfordítások és bevételek egymással történő ellentételezését olyan módon, hogy csak egy nettó tétel (bevétel vagy ráfordítás) kerüljön kimutatásra.
(4) A hitelintézeteknek, az ügyfeleknek, a hitelintézettel egyéb részesedési viszonyban levő vállalkozásoknak és a kapcsolt vállalkozásoknak nyújtott kölcsönökre és hitelekre vonatkozó értékhelyesbítéseket a kiegészítő mellékletben külön kiemelve kell bemutatni, amennyiben azok jelentősnek minősülnek. Ezt a rendelkezést nem szükséges alkalmazni azokban a tagállamokban, amelyek engedélyezik a (3) bekezdés szerinti ellentételezést.
34. cikk
27. cikk 13. és 14. tétel (függőleges tagolás)
28. cikk A 8. és B 5. tétel (vízszintes tagolás)
Értékhelyesbítés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő átruházható értékpapírok, az egyéb részesedés, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedés tekintetében
Visszaértékelés a befektetett pénzügyi eszköznek minősülő, átruházható értékpapírok, egyéb részesedés, valamint a kapcsolt vállalkozásokban való részesedés tekintetében
(1) Ezek a tételek magukban foglalják egyrészt az értékhelyesbítés ráfordítását az Eszközök 5-8. tételében kimutatott eszközök tekintetében, másrészt a korábbi értékhelyesbítések sztornírozott összegét, feltéve, hogy a ráfordítások és bevételek olyan átruházható értékpapírokra vonatkoznak, amelyek a 35. cikk (2) bekezdése szerinti befektetett pénzügyi eszköznek minősülő értékpapírok, egyéb részesedések, valamint kapcsolt vállalkozásokban való részesedések.
(2) A tagállamok engedélyezhetik az e tételek alatt szereplő ráfordítások és bevételek egymással történő ellentételezését olyan módon, hogy csak egy nettó tétel (bevétel vagy ráfordítás) kerüljön kimutatásra.
(3) Az ilyen átruházható értékpapírokra, egyéb részesedésre, valamint kapcsolt vállalkozásokban való részesedésre vonatkozó értékhelyesbítéseket a kiegészítő mellékletben külön kiemelve kell bemutatni, amennyiben azok jelentősnek minősülnek. Ezt a rendelkezést nem szükséges alkalmazni azokban a tagállamokban, amelyek engedélyezik a (2) bekezdés szerinti ellentételezést.
7. SZAKASZ
ÉRTÉKELÉSI SZABÁLYOK
35. cikk
(1) Az Eszközök 9. és 10. tételét mindig befektetett eszközként kell értékelni. A más mérlegtételekben szereplő eszközöket a befektetett eszközökkel azonosan kell értékelni, amennyiben azokat egy vállalkozás normális működése során folyamatos használatra szánják.
(2) Azokban az esetekben, amikor a 78/660/EGK irányelv 7. szakasza befektetett pénzügyi eszközökre hivatkozik, e kifejezés alatt a hitelintézetek esetében egyéb részesedéseket, kapcsolt vállalkozásban való részesedéseket és a vállalkozás normális működése során folyamatos használatra szánt értékpapírokat kell érteni.
(3) a) A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, beleértve a befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott rögzített kamatozású értékpapírokat, a mérlegben a vételi áron kell kimutatni. Mindazonáltal a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy az ilyen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat a lejárat időpontjában visszafizetendő összegen mutassák ki.
b) Abban az esetben, ha az ilyen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vételi ára meghaladja a lejárat időpontjában visszafizetendő összeget, a különbözet összegét az eredmény terhére kell elszámolni az eredménykimutatásban. Mindazonáltal a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik a különbözet összegének részletekben történő elszámolását olyan módon, hogy az teljes mértékben elszámolásra kerüljön a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok visszafizetésének időpontjáig. A különbözetet a mérlegben vagy a kiegészítő mellékletben külön kiemelve kell kimutatni.
c) Abban az esetben, ha az ilyen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vételi ára alacsonyabb, mint a lejárat időpontjában visszafizetendő összeg, a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik a különbözet összegének bevételként, részletekben történő elszámolását a visszafizetés időpontjáig hátralévő időszakban. A különbözetet a mérlegben vagy a kiegészítő mellékletben külön kiemelve kell kimutatni.
36. cikk
(1) Abban az esetben, ha a mérlegben a befektetett pénzügyi eszköznek nem minősülő átruházható értékpapírokat vételi áron mutatják ki, a hitelintézeteknek a kiegészítő mellékletben kell kimutatni a vételi ár és a mérleg fordulónapján érvényes magasabb piaci érték közötti különbözetet.
(2) Mindazonáltal a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy az ilyen átruházható értékpapírokat a mérlegben a mérleg fordulónapján érvényes magasabb piaci értéken mutassák ki. A vételi ár és a magasabb piaci érték közötti különbözetet a kiegészítő mellékletben kell kimutatni.
37. cikk
(1) A 78/660/EGK irányelv 39. cikke vonatkozik a hitelintézetek kölcsöneinek és hiteleinek, a nem befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak, részvényeinek és egyéb változó hozamú értékpapírjainak értékelésére.
(2) Mindazonáltal a tagállamok, későbbi összehangolás függvényében, engedélyezhetik a következőket:
a) a hitelintézeteknek és az ügyfeleknek nyújtott kölcsönöket és hiteleket (Eszközök 3. és 4. tétel), továbbá az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, valamint részvényeket és egyéb, az Eszközök 5. és 6. tételében szereplő változó hozamú értékpapírokat, amelyek nem minősülnek a 35. cikk (2) bekezdése szerinti befektetett pénzügyi eszköznek, és nem tartoznak a kereskedelmi célú értékpapírok állományába, ki lehet mutatni olyan értéken, amely alacsonyabb, mint amelyet a 78/660/EGK irányelv 39. cikke (1) bekezdésének alkalmazása eredményezne, feltéve, hogy ezt a banki ügyletekhez kapcsolódó különleges kockázat miatt szükséges óvatosság megköveteli. Mindazonáltal a két érték közötti különbözet nem haladhatja meg a fent említett eszközök korábban hivatkozott 39. cikk alapján meghatározott értéke teljes összegének 4 %-át;
b) az a) albekezdés alkalmazásából eredő alacsonyabb értéket fenn lehet tartani egészen addig, amíg a hitelintézet annak helyesbítése mellett nem dönt;
c) amennyiben egy tagállam él az a) albekezdésben megadott választási lehetőséggel, sem ennek az irányelvnek a 36. cikke (1) bekezdését, sem a 78/660/EGK irányelvnek a 40. cikke (2) bekezdését nem kell alkalmazni.
38. cikk
(1) Későbbi összehangolás függvényében azok a tagállamok, amelyek élnek a 37. cikkben megadott választási lehetőséggel, kötelesek megengedni, illetve azok a tagállamok, amelyek nem élnek a 37. cikkben megadott választási lehetőséggel, megengedhetik a Forrásokon belül egy új 6 A. tétel bevezetését, amelynek megnevezése "általános kockázati céltartalék bankok számára." A tétel mindazokat az összegeket foglalja magában, amelyeknek elkülönítéséről a hitelintézet a szóban forgó kockázatok fedezetének biztosítása érdekében dönt, amennyiben ezt a banki ügyletekhez kapcsolódó különleges kockázat megköveteli.
(2) Az "általános kockázati céltartalék bankok számára" képzésének és felhasználásának különbözetét külön kiemelve kell kimutatni az eredménykimutatásban.
39. cikk
(1) Külföldi pénzértékre szóló eszközöket és kötelezettségeket a mérleg fordulónapján érvényes azonnali devizaárfolyamon kell átszámítani. Mindazonáltal a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy azokat a befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott eszközöket, valamint tárgyi eszközöket és immateriális javakat, amelyek nem fedezettek, illetve nem jelentős mértékben fedezettek sem az azonnali piacon, sem a határidős piacon kötött ügyletekkel, a beszerzésük időpontjában érvényes devizaárfolyamon számítsák át.
(2) A le nem zárt határidős és azonnali devizaügyleteket a mérleg fordulónapján érvényes azonnali devizaárfolyamon kell átszámítani.
Mindazonáltal a tagállamok előírhatják, hogy a határidős devizaügyleteket a mérleg fordulónapján érvényes határidős devizaárfolyamon számítsák át.
(3) A 29. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az eszközök, a kötelezettségek és a határidős ügyletek könyv szerinti értéke, valamint az (1) és (2) bekezdés szerinti átszámítással kapott összegek közötti különbözeteket az eredménykimutatásban kell bemutatni. Mindazonáltal a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy az (1) és (2) bekezdés szerinti átszámításból eredő különbözeteket részben vagy egészben a fel nem osztható tartalékokban mutassák ki, feltéve, hogy azok a befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott eszközökkel, a tárgyi eszközökkel és az immateriális javakkal, illetve bármely olyan ügylettel kapcsolatban merülnek fel, amelyek a fenti eszközök fedezetét célozzák.
(4) A tagállamok elrendelhetik, hogy a más határidős ügyletek, illetve eszközök és kötelezettségek által nem fedezett, illetve speciálisan nem fedezett határidős ügyletek, eszközök vagy kötelezettségek miatt felmerülő pozitív átszámítási különbözeteket az eredménykimutatásban ne mutassák ki.
(5) Amennyiben a 78/660/EGK irányelv 59. cikkében megadott eljárások egyike alkalmazásra kerül, a tagállamok elrendelhetik, hogy az átszámítási különbözeteket részben vagy egészben közvetlenül átvezessék a tartalékokhoz. A tartalékokhoz átvezetett pozitív és negatív átszámítási különbözeteket külön kiemelve kell kimutatni a mérlegben vagy a kiegészítő mellékletben.
(6) A tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy a konszolidáció során a kapcsolt vállalkozás jegyzett tőkéje és tartalékai, vagy az egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozás jegyzett tőkéje és tartalékai részesedésre jutó összegének a beszámolási időszak kezdetére történő átszámításából adódó átszámítási különbözeteket részben vagy egészben az összevont tartalékokban mutassák ki azokkal az átszámítási különbözetekkel együtt, amelyek a fenti jegyzett tőke és tartalékok fedezetét célzó ügyletek átszámításakor merülnek fel.
(7) A tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik, hogy a konszolidáció során a kapcsolt vállalkozások, valamint az egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozások bevételeit és ráfordításait a beszámolási időszak folyamán érvényes átlagos devizaárfolyamon számítsák át.
8. SZAKASZ
A KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET TARTALMA
40. cikk
(1) A 78/660/EGK irányelv 43. cikkének (1) bekezdését kell alkalmazni ennek az irányelvnek a 37. cikke, illetve a következő rendelkezések figyelembevételével.
(2) A 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdése 5. pontjának értelmében előírt információkon túlmenően a hitelintézeteknek a Források 8. tételére (Hátrasorolt kötelezettségek) vonatkozóan a következő információkat kell kimutatni:
a) a hátrasorolt kötelezettségek teljes összegének 10 %-át meghaladó valamennyi kölcsönfelvétel tekintetében:
i. a kölcsön összegét, annak pénznemét, a kamatlábat és az esedékesség időpontját vagy azt a tényt, hogy az határozatlan futamidejű;
ii. olyan körülmény fennállását, amelynek folytán határidő előtti visszafizetés szükséges;
iii. a hátrasoroltság feltételeit, a hátrasorolt kötelezettségek tőkévé vagy más típusú forrássá alakítását célzó rendelkezések meglétét, és az ilyen rendelkezések feltételeit;
b) az egyéb kölcsönfelvételeket meghatározó szabályok általános leírását.
(3) a) A 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdésének 6. pontja szerint előírt információk helyett a hitelintézeteknek saját kiegészítő mellékleteikben az Eszközök 3. b) és 4. tételei, valamint a Források 1. b), 2. a), 2. b) bb) és 3. b) tételei mindegyikének esetében külön kiemelve kell bemutatni az adott kölcsönök és hitelek, valamint kötelezettségek összegét a hátralévő lejárati idő szerint a következőképpen:
- három hónapnál nem hosszabb,
- három hónapnál hosszabb, de nem hosszabb egy évnél,
- egy évnél hosszabb, de nem hosszabb öt évnél,
- öt évnél hosszabb.
Az Eszközök 4. tétel esetében ki kell mutatni az azonnal felmondható és a rövid lejárati idejű kölcsönöket és hiteleket is.
Amennyiben a kölcsönökkel és hitelekkel vagy a kötelezettségekkel kapcsolatban részletekben való törlesztésre kerül sor, a hátralévő lejárati időnek a mérleg fordulónapja és az egyes részletek esedékességének időpontja közötti időszakot kell tekinteni.
Mindazonáltal a 47. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontot követő öt éven belül a tagállamok előírhatják vagy engedélyezhetik az ebben a cikkben megadott eszközök és kötelezettségek lejárati idő szerinti felsorolását az eredetileg megállapított lejárati idő vagy felmondási idő alapján. Ilyenkor, ha a hitelintézet nem okiratban foglalt, meglévő kölcsönt szerez be, az adott tagállamnak elő kell írnia a kölcsön besorolását a beszerzés időpontjától a hátralévő lejárati idő alapján. Ennek az albekezdésnek az értelmében a kölcsönöknél az eredetileg megállapított lejárati időnek az első lehívás időpontja és a visszafizetés időpontja között eltelt időszak számít; felmondási időnek kell tekinteni a felszólítás időpontja és a visszafizetés szándékolt időpontja közötti időszakot; amennyiben a kölcsönök és hitelek, vagy a kötelezettségek részletekben törleszthetők, akkor a megállapított lejárati időnek az adott kölcsönök és hitelek, illetve kötelezettségek keletkezésének időpontja és az utolsó részlet esedékességének időpontja közötti időszakot kell tekinteni. Az e bekezdésben megadott mérlegtételeknél a hitelintézeteknek a fentieken kívül be kell mutatniuk, hogy az adott eszközök és kötelezettségek milyen aránya válik esedékessé a mérleg fordulónapjától számított egy éven belül.
b) Az Eszközök 5. tétele (hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a rögzített kamatozású értékpapírokat) és a Források 3. a) tétele (kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok) tekintetében a hitelintézeteknek be kell mutatniuk, hogy az adott eszközök és források milyen aránya válik esedékessé a mérleg fordulónapjától számított egy éven belül.
c) A tagállamok előírhatják az a) és b) albekezdésben meghatározott információknak a mérlegben történő kimutatását is.
d) A hitelintézeteknek részletezve kell kimutatniuk azokat az eszközöket, amelyeket saját kötelezettségeiknek, illetve harmadik felek kötelezettségeinek (beleértve a függő kötelezettségeket) biztosítására elzálogosítottak; a részletezés megfelelő mélységű kell, hogy legyen ahhoz, hogy minden egyes kötelezettség, illetve Mérlegen kívüli tétel esetében megállapítható legyen a biztosítékként elzálogosított eszközök teljes összege.
(4) Azokban az esetekben, amikor a hitelintézeteknek a 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott információt kell megadniuk a Mérlegen kívüli tételeknél, ugyanazt az információt már nem kell megismételniük a kiegészítő mellékletben.
(5) A 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdése 8. pontjának értelmében előírt információk helyett a hitelintézeteknek a kiegészítő mellékletben földrajzi piacok szerinti részletezésben kell kimutatniuk bevételüknek azt a hányadát, amely a 27. cikk 1., 3., 4., 6. és 7. tételére vagy a 28. cikk B 1., B 2., B 3., B 4. és B 7. tételére vonatkozik, amennyiben az ilyen hitelintézetek szerveződésének módját tekintve a piacok egymástól alapvetően különböznek. A 78/660/EGK irányelv 45. cikke (1) bekezdésének b) pontját kötelező alkalmazni.
(6) A 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdésének 9. pontjában az ugyanezen irányelv 23. cikkének 6. pontjára való hivatkozást úgy kell tekinteni, mint az ezen irányelv 27. cikkének 8. pontjára vagy 28. cikkének A 4. pontjára való hivatkozást.
(7) A 78/660/EGK irányelv 43. cikke (1) bekezdésének 13. pontjától eltérően a hitelintézetek esetében a saját vezető tisztségviselőik, igazgatósági és felügyelőbizottsági tagjaik részére folyósított előlegeknek és hiteleknek, továbbá az általuk vállalt garanciáknak csak az összegét kell feltüntetni. Ezt az adatot csoportonként összevontan teljes összegben kell kimutatni.
41. cikk
(1) A 78/660/EGK irányelv 15. cikke (3) bekezdésében előírt információt ezen irányelv 35. cikke szerinti befektetett eszközként nyilvántartott eszközökre vonatkozóan kell megadni. Mindazonáltal az értékhelyesbítés külön kiemelten való kimutatására vonatkozó kötelezettség nem áll fenn abban az esetben, ha egy tagállam ezen irányelv 34. cikkének (2) bekezdése szerint engedélyezte az értékhelyesbítések közötti ellentételezést. Ebben az esetben az értékhelyesbítések összevonhatók más tételekkel.
(2) A tagállamok kötelesek előírni a hitelintézeteknek a kiegészítő mellékletben a következő információk kimutatását is:
a) az Eszközök 5-8. tételében kimutatott átruházható értékpapírok részletezése tőzsdén jegyzett és nem jegyzett értékpapírokra;
b) az Eszközök 5. és 6. tételében kimutatott átruházható értékpapírok részletezése a 35. cikk szerinti befektetett pénzügyi eszközként, illetve nem befektetett pénzügyi eszközként nyilvántartott értékpapírokra, továbbá a két kategóriát megkülönböztető szempontok;
c) a lízingügyletek értéke az érintett mérlegtételek között arányosan felosztva;
d) az Eszközök 13. tételének, a Források 4. tételének, az eredménykimutatás függőleges tagolása 10. és 18. tételének vagy vízszintes tagolása A 6. és A 11. tételének, valamint a függőleges tagolása 7. és 17. tételének vagy vízszintes tagolása B 7. és B 9. tételének részletezése az azokat alkotó főbb összegekre, amennyiben ezek az összegek az éves beszámoló megítélése, illetve a jellegük és nagyságrendjük magyarázata szempontjából fontosak;
e) a tárgyévben a hitelintézet által a hátrasorolt kötelezettségek után kifizetett ráfordítások;
f) az a tény, hogy egy intézmény igazgatási és közvetítési szolgáltatásokat nyújt harmadik személyeknek, feltéve, hogy az ilyen természetű ügyletek nagyságrendje jelentősnek minősül az intézmény teljes tevékenységi köréhez viszonyítva;
g) a külföldi pénzértékre szóló eszközök, illetve kötelezettségek összesített értéke átszámítva arra a pénznemre, amelyben az éves beszámolót készítik;
h) a mérleg fordulónapjáig nem esedékes, lezáratlan határidős ügyletek típusainak feltüntetése bemutatva elsősorban minden egyes ügylettípus esetében, hogy azokat túlnyomórészt a kamatlábak, devizaárfolyamok és piaci árak ingadozásának kivédésére kötötték-e, illetve azok túlnyomórészt kereskedelmi célúak-e, vagy sem. Ezek az ügylettípusok magukban foglalják mindazokat az ügyleteket, amelyekkel kapcsolatos bevétel vagy ráfordítás a 27. cikk 6. tétele, a 28. cikk A 3. vagy B 4. tétele vagy a 29. cikk (3) bekezdése alatt kerül kimutatásra, például a devizákra, nemesfémekre, átruházható értékpapírokra, letéti jegyekre és más eszközökre vonatkozó ügyleteket.
9. SZAKASZ
RENDELKEZÉSEK A KONSZOLIDÁLT ÉVES BESZÁMOLÓRÓL
42. cikk
(1) A hitelintézetek a konszolidált éves beszámolót és a konszolidált üzleti jelentést a 83/349/EGK irányelv szerint kötelesek elkészíteni, feltéve, hogy ez a szakasz nem rendelkezik másképp.
(2) Amennyiben egy tagállam nem alkalmazza a 83/349/EGK irányelv 5. cikkét, ennek a cikknek az (1) bekezdése érvényes mindazokra az anyavállalatokra is, amelyeknek egyetlen célja leányvállalatokban való részesedések megszerzése és az ilyen holdingok irányítása, valamint azok nyereségessé alakítása, feltéve, hogy az adott leányvállalatok kizárólag, illetve túlnyomórészt hitelintézetek.
43. cikk
(1) A 83/349/EGK irányelvet kell alkalmazni ennek az irányelvnek az 1. cikkére és ennek a cikknek a (2) bekezdésére is figyelemmel:
(2) a) A 83/349/EGK irányelv 4., 6., 15. és 40. cikkét nem kell alkalmazni.
b) A tagállamok a 83/349/EGK irányelv 7. cikkének alkalmazását a következő kiegészítő feltételektől tehetik függővé:
- az anyavállalatnak ki kell jelentenie, hogy garantálja a mentesített vállalkozás által vállalt kötelezettségeket; ennek a nyilatkozatnak a meglétét a mentesített vállalkozás éves beszámolójában kell feltüntetni,
- az anyavállalatnak az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti hitelintézetnek kell lennie.
c) A 83/349/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének első két francia bekezdésében megadott információkat, nevezetesen
- a befektetett eszközök összegét, és
- a nettó árbevételt,
a következők helyettesítik:
- ezen irányelv 27. cikke 1., 3., 4., 6. és 7. tételeinek összege, vagy 28. cikke B 1., B 2., B 3., B 4. és B 7. tételeinek összege.
d) Abban az esetben, ha a 83/349/EGK irányelv 13. cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazása eredményeképpen egy hitelintézetnek minősülő leányvállalat nem kerül bevonásra a konszolidált éves beszámolóba, de a kérdéses vállalat részvényeit az annak átszervezését vagy megmentését célzó pénzügyi támogatási ügylet eredményeképpen átmenetileg tartják, az adott vállalat éves beszámolóját a konszolidált éves beszámolóhoz kell csatolni, és a kiegészítő mellékletben további információkat kell megadni a pénzügyi támogatási ügylet jellegére és feltételeire vonatkozóan.
e) A tagállamok alkalmazhatják a 83/349/EGK irányelv 12. cikkét két vagy több olyan hitelintézetre, amelyek a hivatkozott irányelv 1. cikkének (1) vagy (2) bekezdése értelmében nincsenek összekapcsolva, de egyesített irányítás alatt működnek anélkül, hogy arról szerződés vagy létesítő okirat rendelkezne.
f) A 83/349/EGK irányelv 14. cikkét a (2) bekezdés kivételével alkalmazni kell a következő rendelkezésre is figyelemmel:
Abban az esetben, ha az anyavállalat hitelintézet, és az összevonásban részt vevő egy vagy több leányvállalat nem rendelkezik e státusszal, ezek a leányvállalatok akkor vonhatók be az összevonásba, ha tevékenységeik a banki működés vagy banki működést kiegészítő üzleti szolgáltatások közvetlen kiterjesztései, mint például lízing, faktoring, befektetési alapok kezelése, adatfeldolgozó szolgáltatások irányítása vagy más hasonló tevékenység.
g) A konszolidált éves beszámoló tagolása alkalmazásában:
- ennek az irányelvnek a 3., 5-26. és 29-34. cikkét alkalmazni kell,
- a 83/349/EGK irányelv 17. cikkében a 78/660/EGK irányelv 15. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozást azokra az eszközökre kell alkalmazni, amelyek az ezen irányelv 35. cikke értelmében befektetett eszközöknek minősülnek.
h) A konszolidált éves beszámolók kiegészítő mellékletének tartalma tekintetében a 83/349/EGK irányelv 34. cikkét kell alkalmazni, ennek az irányelvnek a 40. és 41. cikkére is figyelemmel.
10. SZAKASZ
KÖZZÉTÉTEL
44. cikk
(1) A hitelintézetek megfelelően jóváhagyott éves beszámolójukat az üzleti jelentéssel és a könyvvizsgálói jelentéssel együtt a nemzeti jogszabályok szerint és a 68/151/EGK irányelv 3. cikkével összhangban kötelesek közzétenni. [8]
A nemzeti jogszabályok mindazonáltal engedélyezhetik, hogy az éves beszámolót ne a fent megadott módon tegyék közzé. Ebben az esetben azt az érintett tagállamban a vállalat székhelyén kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Lehetőséget kell biztosítani, hogy az ilyen beszámolók egészéről vagy egy részéről készült másolati példány igény szerint hozzáférhető legyen. A másolati példány ára nem haladhatja meg a hozzá kapcsolódó adminisztratív költséget.
(2) Az (1) bekezdést kell alkalmazni a megfelelően jóváhagyott konszolidált éves beszámolóra, a konszolidált üzleti jelentésre és az arra vonatkozó könyvvizsgálói jelentésre is.
(3) Mindazonáltal olyan hitelintézet esetében, amely elkészítette éves beszámolóját, vagy konszolidált éves beszámolóját, de működési formája nem tartozik a 78/660/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében felsorolt társasági formák egyikébe sem, és számára a nemzeti jogszabályok nem írják elő az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott dokumentumoknak a 68/151/EGK irányelv 3. cikke szerinti közzétételét, az adott hitelintézetnek legalább a székhelyén, illetve székhely hiányában az üzleti tevékenységének központjában nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni az említett dokumentumokat. Az ilyen dokumentumokról készült másolatokat igény szerint feltétlenül hozzáférhetővé kell tenni. Az ilyen másolati példányok ára nem haladhatja meg a hozzájuk kapcsolódó adminisztratív költséget.
(4) Egy hitelintézet éves beszámolóját és konszolidált éves beszámolóját közzé kell tenni minden olyan tagállamban, amelyben a hitelintézet a 77/780/EGK irányelv 1. cikkének harmadik francia bekezdése értelmében fiókkal rendelkezik. Az ilyen tagállamok előírhatják, hogy az említett dokumentumok hivatalos nyelvükön kerüljenek közzétételre.
(5) A tagállamoknak rendelkezniük kell megfelelő szankciókról az e cikkben meghatározott szabályok betartásának elmulasztása esetére.
11. SZAKASZ
KÖNYVVIZSGÁLAT
45. cikk
A tagállamoknak nem feltétlenül kell alkalmazniuk a 84/253/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontját [9] a nyilvános takarékbankokra, ha e vállalkozásoknak az említett irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott dokumentumai törvény által előírt könyvvizsgálata az adott takarékbankok egy létező felügyeleti szervének hatáskörébe tartozik ennek az irányelvnek a hatálybalépése időpontjában, és amelyek esetében a felelős személy eleget tesz legalább a 84/253/EGK irányelv 3-9. cikkében meghatározott feltételeknek.
12. SZAKASZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
46. cikk
A 78/660/EGK irányelv 52. cikkével összhangban felállított Kapcsolattartó Bizottságnak a megfelelően megalakított ülései keretében a következő feladatokat is el kell látnia:
a) A Szerződés 169. és 170. cikkének sérelme nélkül ennek az irányelvnek az összehangolt alkalmazását elősegíteni elsősorban az alkalmazással kapcsolatban felmerülő gyakorlati problémákkal foglalkozó rendszeres ülések során;
b) szükség esetén tanácsokkal ellátni a Bizottságot ennek az irányelvnek a kiegészítéseire vagy módosításaira vonatkozóan.
47. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1990. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
(2) A tagállamok elrendelhetik, hogy az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezések alkalmazása először az 1993. január 1-jén, illetve az 1993-as naptári év folyamán kezdődő üzleti évre szóló éves beszámolókra és konszolidált éves beszámolókra legyen kötelező.
(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
48. cikk
A 47. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpont után öt évvel a Tanács a Bizottság javaslatára az ezen irányelv alkalmazása során összegyűjtött tapasztalatok fényében, különös tekintettel az ezen irányelvben meghatározott rendelkezések átláthatóbbá és összehangoltabbá tételére, megvizsgálja, és ha szükséges, átdolgozza ennek az irányelvnek mindazokat a rendelkezéseit, amelyek a tagállamok számára választási lehetőséget biztosítanak, továbbá a 2. cikk (1) bekezdését és a 27., 28. és 41. cikket.
49. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 1986. december 8-án.