RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1187/2008
af 27. november 2008
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 492/2008 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat (»MSG«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
1.2. Efterfølgende procedure
(2)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige berørte parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(3)
Kommissionen fortsatte sin undersøgelse vedrørende Fællesskabets interesser og foretog en analyse af oplysningerne fra en række brugere og leverandører i Fællesskabet efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger.
(4)
Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige undersøgelsesresultater blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af MSG med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (»undersøgelsesperiode« eller »UP«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra april 2004 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
I mangel af bemærkninger til den pågældende vare og samme vare bekræftes hermed betragtning 12-14 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Anvendelse af grundforordningens artikel 18
(8)
I mangel af bemærkninger til anvendelsen af artikel 18 i grundforordningen på en eksporterende producent i Kina, bekræftes betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Markedsøkonomisk behandling
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger bestred de to kinesiske eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, de foreløbige undersøgelsesresultater.
(10)
I den første virksomheds tilfælde blev det anført, at IAS kun krævede udarbejdelse af koncernregnskaber og ikke krævede, at koncernregnskaberne skulle revideres i overensstemmelse med IAS.
(11)
Der skal i den forbindelse mindes om, at denne virksomhed, trods flere anmodninger, ikke fremsendte de relevante koncernregnskaber, herunder revisionspåtegningen, hverken i anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller under kontrolbesøget i Kina. IAS indeholder og forklarer internationalt accepterede regnskabsprincipper og giver vejledning i, hvordan disse bør anvendes. En revision af regnskabsmæssige posteringer i overensstemmelse med IAS betyder, at revisionen sikrer, at de regnskabsmæssige posteringer er foretaget og fremlægges i overensstemmelse med IAS, og at de opfylder disse. I tilfælde af brud på disse principper bør revisionspåtegningen nævne, hvilken virkning den manglende opfyldelse har, og grundene til, at IAS-principperne ikke er blevet anvendt. Især IAS 27 redegør klart for de betingelser, hvorunder virksomheder bør udarbejde og fremlægge deres koncernregnskaber. Virksomheden bestrider ikke, at disse betingelser var gældende for den i forbindelse med undersøgelsen om markedsøkonomisk behandling.
(12)
Det fastsættes klart i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, at virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med passende kontrollerede internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. Det forekommer således klart, at regnskaberne ikke blot bør udarbejdes, men også revideres i overensstemmelse med IAS. At der ikke er foretaget revision i overensstemmelse med IAS, gør det umuligt for Kommissionen at fastslå, om regnskaberne er udarbejdet i overensstemmelse med IAS. Alene på dette grundlag kunne det ikke konkluderes, at kriterium nr. to var opfyldt.
(13)
Den samme eksporterende producent hævdede endvidere, at modregningen af indtægter og udgifter efter hans opfattelse ikke var af væsentligt omfang, og at den manglende fremlæggelse af oplysninger ikke kunne øve indflydelse på den økonomiske beslutning, som brugerne tog på grundlag af regnskaberne Der var derfor ikke tale om nogen overtrædelse af IAS.
(14)
Denne påstand synes imidlertid at være i strid med den første påstand om, at regnskaberne skulle udarbejdes, men ikke revideres i overensstemmelse med IAS. Hvis dette var tilfældet, ville virksomhederne selv, og ikke kompetente og uafhængige revisorer som krævet i artikel 2, stk. 7, litra c), vurdere, om modregning eventuelt kunne forbydes eller ej, hvis indtægter og udgifter ikke var af væsentligt omfang, hvis en sådan modregning ikke kunne øve indflydelse på brugernes økonomiske beslutning, og hvis en sådan modregning gør det vanskeligere for brugerne at forstå de foretagne transaktioner.
(15)
Selv om det skal accepteres, at begrebet »væsentlighed« giver mulighed for fortolkning, bestemmes det desuden i afsnit 30 i IAS 1, at en regnskabspost, som ikke er tilstrækkeligt væsentlig til, at det berettiger til separat præsentation i regnskabsopstillingerne, godt kan være tilstrækkelig væsentlig til, at den skal præsenteres separat i noterne. I betragtning af, at modregningen ikke var nævnt i revisionspåtegningen eller i noterne til virksomhedens regnskaber, bekræftes det derfor, at virksomhedens regnskaber ikke var revideret i overensstemmelse med IAS.
(16)
Hertil kommer, at den pågældende modregning svarede til, hvad Kommissionen undersøgelsesmedarbejdere fandt. Kun en gennemgribende revision ville kunne afsløre, om der ikke var andre tilfælde, hvor regnskaberne ikke var udarbejdet og revideres i overensstemmelse med IAS. Da der ikke foreligger en sådan revision, har Kommissionen rent fysisk ikke tid til - og det er heller ikke formålet med kontrolbesøg - at revidere virksomhedernes regnskaber og deres opstilling. Kommissionens resultater, der viser, at virksomheder, der påberåber sig markedsøkonomisk behandling, ikke opfylder kravet i grundforordningerne om at udarbejde regnskaber og sikre, at regnskaberne opstilles og revideres i overensstemmelse med IAS, fører til den konklusion, at kriterium nr. to ikke er opfyldt.
(17)
Endelig var samme virksomhed ikke enig i konklusionen om, at en negativ arbejdskapital sammen med rentefri lånoptagelse må betragtes som en forvridning overtaget fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, men at det snarere burde betragtes som et tegn på ledelsesmæssig effektivitet.
(18)
Det skal for det første bemærkes, at undersøgelsesresultatet med hensyn til den negative arbejdskapital udgjorde underordnede resultater og ikke var blandt de centrale resultater, der førte til konklusionen om, at ansøgeren ikke opfyldte kravene til markedsøkonomisk behandling. For det andet kan negativ arbejdskapital alene være tegn på ledelsesmæssig effektivitet, men kun for virksomheder med få varebeholdninger og få tilgodehavender, hvilket mere eller mindre kun ses i virksomheder, der næsten udelukkende gør forretninger kontant, såsom stormagasiner og supermarkeder. Analysen af denne kinesiske fabrikant og eksportør viste imidlertid markant anderledes forhold. En negativ arbejdskapital bør snarere ses som et tegn på, at en virksomhed står over for konkurs eller alvorlige finansielle vanskeligheder. Under sådanne omstændigheder vil det under markedsøkonomiske forhold være meget usandsynligt, at man kan opnå umådeligt store »handelskreditter« uden nogen finansielle omkostninger. Virksomhedens betydelige rentefrie lånoptagelser, som udgjorde en væsentlig del af dens samlede kortfristede gæld (sidstnævnte svarede til 80 % af den samlede gæld), og som i stort omfang førte til en negativ arbejdskapital, må derfor anses for ikke at stemme overens med markedsøkonomisk adfærd.
(19)
For så vidt angår den anden virksomhed, fremkom der ikke nye argumenter, som ændrede de foreløbige konklusioner om markedsøkonomisk behandling. Navnlig blev det bekræftet, at den statsejede aktionærs indflydelse på beslutningstagningen i virksomheden var uforholdsmæssig stor, og at staten indvilligede i at nedskrive den opførte værdi af brugsrettighederne til jord med 50 % uden kompensation. Det blev her også bekræftet, at denne virksomheds regnskaber ikke var revideret i overensstemmelse med IAS.
(20)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 19-26 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Individuel behandling
(21)
En berørt part hævdede, at konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tilskynde til omgåelse af foranstaltningerne, hvorfor ingen af de kinesiske producenter skulle tilbydes individuel behandling.
(22)
Den berørte part fremlagde imidlertid ikke noget bevis for, hvordan sådan påstået konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tillade omgåelse af foranstaltningerne. Endvidere afslørede undersøgelsen, at enhver statslig indgriben i teorien kun ville være mulig gennem den kinesiske gæringsindustrisammenslutning, som begge eksporterende producenter er medlem af. Samtlige afgørelser og anbefalinger vedtaget af denne sammenslutning var imidlertid af ikke-bindende karakter. Derfor måtte denne påstand afvises.
(23)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 27-29 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Referenceland
(24)
En berørt part bestred Kommissionens valg af Thailand som referenceland og navnlig producenten Ajinomoto Thailand, som har forbindelser til EF-producenten. Partens argumenter og bemærkninger blev imidlertid indsendt efter udløbet af den særlige tidsfrist for indsendelse af bemærkninger (3), men hvad der er vigtigere, blev bemærkningerne indsendt uden nogen form for understøttende dokumentation. Bemærkningerne måtte derfor afvises.
(25)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-34 i forordningen om midlertidig told.
3.4.2. Metode for fastsættelse af den normale værdi
(26)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at der burde foretages en justering for forskelle i udgifter til råvarer. Denne eksporterende producent hævdede navnlig, at MNG fremstillet af melasse, som det der tilfældet i referencelandet, er dyrere end MNG fremstillet af majs- eller risstivelse.
(27)
Det fremgik imidlertid, at den kinesiske eksporterende producent i vidt omfang overdrev forholdet mellem input i form af melasse og produktion i form af MNG sammenholdt med undersøgelsens resultater og verifikation hos den samarbejdende producent i referencelandet. Påstanden om, at det er dyrere at fremstille MNG i referencelandet, måtte derfor afvises.
(28)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes konklusionerne i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told.
3.5. Eksportpris
(29)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 36 og 37 i forordningen om midlertidig told.
3.6. Sammenligning
(30)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 38 og 39 i forordningen om midlertidig told.
3.7. Dumpingmargener
(31)
For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vægtede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vægtede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(32)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd: 36,5 %
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd,
og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd: 33,8 %.
(33)
Beregningsgrundlaget for den landsdækkende dumpingmargen blev opstillet i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told, og denne bekræftes således, da der ikke er indkommet nogen bemærkninger. På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. Definition af EF-erhvervsgren
(34)
I mangel af bemærkninger vedrørende afgrænsningen af EF-erhvervsgrenen bekræftes betragtning 44-46 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Forbruget i Fællesskabet
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende forbruget i Fællesskabet, bekræftes betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.
4.3. Import til Fællesskabet fra Kina
(36)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede en EF-importør, at Kommissionens resultater med hensyn til svingningerne i den kinesiske eksportpris i den betragtede periode var fordrejede, da der anvendtes regnskabsår snarere end kalenderår. Den betragtede periode startede den 1. april 2004, hvorimod anvendelse af kalenderåret ville have betydet start på den betragtede periode den 1. januar 2004. I henhold til oplysninger indsendt af virksomheden ville en ændring af starttidspunktet have vist en stigning på 12 % i de kinesiske eksportpriser mellem kalenderåret 2004 og undersøgelsesperioden i modsætning til det lettere fald som omhandlet i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told. Det skal dog bemærkes, at de oplysninger, som importøren har fremlagt, var baseret på de samlede købspriser, som i sagens natur kun omfattede en del af den kinesiske eksport til Fællesskabet. Efter at have undersøgt oplysningerne vedrørende gennemsnitspriser på al import af MNG fra Kina - på grundlag af Eurostats tal - fremgik det, at de pågældende kinesiske priser kun var steget 0,5 % mellem januar 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden og ikke 12 % som hævdet af importøren. Forskellen i pristendensen mellem den, der fremgik af den betragtede periode (et fald på 2 %), og den, der fremgik for perioden januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (en stigning på 0,5 %), er ikke af et omfang, der ændringer konklusionerne, for så vidt angår virkningen af disse priser på situationen i EF-erhvervsgrenen. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
I fraværet af andre bemærkninger vedrørende importen til Fællesskabet fra Kina bekræftes hermed betragtning 48-52 i forordningen om midlertidig told.
4.4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(38)
Visse berørte parter har sat spørgsmålstegn ved analysen af tendensen i skadesindikatorerne. De hævdede, at anvendelsen af den tolvmånedersperiode, der svarer til klagerens regnskabsår snarere end kalenderåret, faktisk har forkortet den betragtede periode til tre år, da regnskabsåret 2007 i vid udstrækning overlapper undersøgelsesperioden. Parterne hævdede, at for at kunne foretage en korrekt vurdering af tendenserne i skadesindikatorerne, skulle den betragtede periode forlænges til at omfatte hele kalenderåret 2004. Det skal i denne forbindelse understreges, at grundforordningen ikke fastlægger nogen faste tidsperioder for afgrænsningen af den betragtede periode. I WTO-henstillingen vedrørende perioder for indsamling af oplysninger for antidumpingundersøgelser er det endvidere fastlagt, at »[…] perioden for indsamling af oplysninger i forbindelse med skadesundersøgelser i princippet normalt bør være mindst tre år […]« (4). Der blev imidlertid foretaget en komparativ analyse af de grundlæggende skadesindikatorer på grundlag af kalenderåret, dvs. en betragtet periode på 2004, 2005, 2006 og undersøgelsesperioden, med henblik på at efterprøve, om der kunne drages forskellige konklusioner, for så vidt angår skaden. Denne analyse viste, at tendenserne i de vigtigste skadesindikatorer ikke ændredes væsentligt.
Selv om visse tendenser så som fald i produktions- og salgsmængder ville være mindre udtalte sammenholdt med konklusionerne i forordningen om midlertidig told, viste andre elementer vedrørende EF-erhvervsgrenens negative rentabilitet en markant stigning i importen fra Kina og en uændret situation med hensyn til det alvorlige prisunderbud. Det bør endvidere bemærkes, at den betragtede periode tjener som en indikator for udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation med henblik på at afgøre, om den kan anses for at have lidt væsentlig skade i løbet af undersøgelsesperioden. På denne baggrund afvises parternes påstand, fordi skadesbilledet fortsat ville have vist væsentlig skade, selv om den betragtede periode blev forlænget med første kvartal 2004.
(39)
Hertil kommer, at klageren kommenterede formuleringen af betragtning 60 i forordningen om midlertidig told. Klageren påpegede, at sætningen »Ajinomoto Foods Europe (AFE)«s erhvervelse af Orsan SA ikke var korrekt, idet Orsan SA blev erhvervet af Ajinomoto-koncernen og derefter ændrede navn til Ajinomoto Foods Europe.
(40)
På baggrund af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger bekræftes den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 70-72 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Dumpingimportens virkninger
(41)
En berørt part hævdede, at der i den betragtede periode ikke var nogen tidssammenhæng mellem den negative tendens i rentabiliteten for EF-erhvervsgrenen og udviklingen i importmængden fra Kina. Det blev derfor hævdet, at import fra Kina ikke kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade. Selv om dette spørgsmål er grundigt forklaret i betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det yderligere, at i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen, er det ikke kun mængden af dumpingimporten, der er en relevant faktor, når det skal vurderes, om dumpingimport har forvoldt væsentlig skade for en erhvervsgren i Fællesskabet, men også alternativt importpriserne. I betragtning 76 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at »[…] lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt«. I betragtning af udviklingen i dumpingimportens størrelse og priser i løbet af den betragtede periode, bør denne påstand afvises.
(42)
En anden berørt part hævdede, at den stigende import af MNG fra Kina i den betragtede periode ikke havde nogen virkning for EF-erhvervsgrenen, da denne import hovedsagelig erstattede import fra andre kilder.
(43)
Det skal i denne henseende erindres, at selv om importen fra Kina af MNG faktisk erstattede import fra andre lande i en vis udstrækning, som forklaret i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, lykkedes det også lavprisdumpingimporten fra Kina at vinde markedsandele på bekostning af EF-erhvervsgrenen, også selv om forbruget i Fællesskabet var faldende. Hertil kommer, at påstanden ikke kunne understøttes af resultaterne af undersøgelsen, som viste, at stigningen i lavprisdumpingimporten fra Kina, som markant underbød EF-erhvervsgrenens pris, førte til en situation, hvor EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade i den betragtede periode. På den baggrund bør påstanden afvises.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 74-76 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
(45)
En række berørte parter genfremsatte de påstande, som de fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen led, skyldtes andre faktorer end dumpingimport. Specifikt med hensyn til omstruktureringsomkostninger og stigende omkostninger til råvarer, som angiveligt skulle påvirke EF-erhvervsgrenen, var disse påstande allerede behørigt behandlet i betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.
(46)
En berørt part genfremsatte de påstande, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om at enhver væsentlig skade, som EF-erhvervsgrenen led, også kunne skyldes eksport af MNG fra Kina foretaget af virksomheder med forbindelse til EF-erhvervsgrenen. Hertil kommer, at denne part hævdede, at klageren havde vildledt Kommissionen ved ikke at oplyse om forekomsten af sådanne virksomheder i Kina og ved at skjule det forhold, at sådanne virksomheder i Kina eksporterede MNG til Fællesskabet. Den pågældende part mente på denne baggrund, at artikel 18 i grundforordningen burde bringes i anvendelse over for klageren. Samme part hævdede endvidere at være frataget sin ret til forsvar, idet det af klagerens udgave og klagerens svar på spørgeskemaet, som de berørte parter fik til gennemsyn (den såkaldte »ikke-fortrolige udgave«), ikke fremgik, at klageren havde forbindelser til virksomheder i Kina aktive inden for MNG.
(47)
Som allerede forklaret i betragtning 94 i forordningen om midlertidig told blev spørgsmålet om eksport af MNG til Fællesskabet fra en producent i Kina, hvis forbindelser til EF-erhvervsgrenen var kendte, ikke anset for at være relevant på grund af den ubetydelige mængde. Det bør ligeledes understreges, at klageren ikke fremlagde vildledende oplysninger for Kommissionen vedrørende de virksomheder i Kina, som klageren havde forbindelse med. Denne oplysning fremstod i klagerens fortrolige udgave og i klagerens svar på spørgeskemaet. Denne oplysning var sandt nok oprindeligt ikke medtaget i klagerens ikke-fortrolige udgave eller den ikke-fortrolige udgave af klagerens svar på spørgeskemaet. Klageren frembragte imidlertid efterfølgende under undersøgelsesforløbet ikke-fortrolige udgaver med oplysninger om klagerens forbindelser med virksomheder i Kina. Under disse omstændigheder blev parternes ret til et forsvar anset for at være overholdt. Endvidere er der ikke fremlagt overbevisende elementer, der kunne understøtte den påstand, at Ajinomoto-koncernen var bekendt med den påståede indirekte eksportaktivitet fra en tilknyttet kinesisk virksomheds side. Derfor anses det ikke for berettiget at bringe artikel 18 i grundforordningen i anvendelse, og påstanden afvises.
(48)
En berørt part genfremsatte de påstande, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om virkningen af vekselkursen mellem USD og EUR for prisunderbudsberegningerne og eksportresultaterne for EF-erhvervsgrenen. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger eller dokumentation, der kunne ændre konklusionerne i betragtning 84-90 i forordningen om midlertidig told, hvorfor disse betragtninger hermed bekræftes.
(49)
En berørt part genfremsatte den påstand, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om virkningen af Ajinomoto-koncernens globale strategi, navnlig eksport til EU-markedet fra Ajinomoto-ejede producenter af MNG i tredjelande, og virkningen af disse på klagerens indtjening og lagerbeholdning. Det hedder i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, at salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode. Som følge heraf, blev det i betragtning 95 i den forordning konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den konstaterede væsentlige skade. Den pågældende berørte part har ikke frembragt yderligere oplysninger eller dokumentation, der kunne ændre denne konklusion, som hermed bekræftes.
5.3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(50)
I betragtning af ovenstående analyse, hvori der er skelnet behørigt imellem virkningerne af alle andre kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede væsentlige skade må tilskrives dumpingimporten.
(51)
På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor, at dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 99 og 100 i forordningen om midlertidig told.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. EF-erhvervsgrenens interesser
(53)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne forbindelse, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told.
6.2. Importørernes interesser
(54)
En importør har hævdet, at den negative virkning, som antidumpingforanstaltningerne kan have for vedkommendes økonomiske situation, var undervurderet i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. Efter virksomhedens udsagn vil antidumpingforanstaltningerne i betragtning af den lave rentabilitet for virksomhedens salg af MNG og den begrænsede mulighed for at overføre prisstigningerne på kunderne betyde en nedlukning af virksomhedens forretningsområde for MNG. Det bør bemærkes, at forretningsområdet for MNG ikke udgør en større andel af den pågældende importørs aktivitet, som hovedsagelig får sit MNG fra Kina. Den pågældende importør har mulighed for at skifte til andre forsyningskilder, som ikke er berørt af antidumpingforanstaltningerne. Som nævnt i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told vil den forventede virkning af antidumpingforanstaltningerne være at genoprette de faktiske handelsvilkår på fællesskabsmarkedet, som i dette tilfælde kan føre til prisstigninger for MNG, navnlig fra EF-erhvervsgrenen og fra Kina. Det forventes derfor, at samtlige importører burde kunne overføre i det mindste en del af den omkostningsstigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger. På dette grundlag bekræftes konklusionerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Brugernes interesser
(55)
På baggrund af de berørte parters bemærkninger vedrørende den mulige virkning af de foreslåede foranstaltninger på brugerindustrien blev der foretaget yderligere analyser på grundlag af de oplysninger, som de største brugere af MNG i Fællesskabet havde frembragt, dvs. Nestlé og Unilever. Undersøgelsen viste, at MNG tegner sig for mindre end 3 % af produktionsomkostningerne for samtlige produkter, hvori indgår MNG, for begge virksomheder. I betragtning tillige af de indikatorer for forholdsvis høje gennemsnitsfortjenester, som begge virksomheder har opnået i løbet af undersøgelsesperioden især på disse produkter, kan det derfor bekræftes, at den mulige indvirkning af de foreslåede foranstaltninger på deres aktivitet vil være ubetydelig.
6.4. Råmaterialeleverandørernes interesser
(56)
På grundlag af betragtning 115 i forordningen om midlertidig told blev analysen vedrørende interesserne for leverandørerne i foregående led i EF-erhvervsgrenen udvidet til at omfatte de oplysninger, der blev frembragt af en anden leverandør. På grundlag af svarene på spørgeskemaet indsendt af de to leverandører fremgik det, at situationen for leverandørerne var forværret betydeligt i løbet af den betragtede periode i tråd med den forværrede situation for EF-erhvervsgrenen. Den samlede omsætning for de undersøgte leverandører faldt med fra 8 % til 13 %, og deres salg til EF-erhvervsgrenen faldt endog dobbelt så meget (mellem 15 % og 25 %). For begge virksomheder faldt også deres rentabilitetsgrader.
(57)
I betragtning af ovenstående bekræftes hermed betragtning 116 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(58)
Visse interesserede parter gentog deres tidligere påstande om, at Ajinomoto-koncernen havde en dominerende stilling på verdensmarkedet og monopolstilling på fællesskabsmarkedet. Disse påstande blev allerede behandlet i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told. Der blev ikke fremlagt dokumentation for disse påstande.
(59)
Adskillige interesserede parter rejste yderligere spørgsmål vedrørende udviklingen på MNG-markedet efter UP. De hævdede, at importmængderne var faldet og priserne steget efter UP’en, hvorfor enhver mulig skade for EF-erhvervsgrenen var forsvundet. Parterne hævdede på dette grundlag, at indførelsen af antidumpingtold kun ville skade importører og brugere i Fællesskabet. Parterne rejste også spørgsmålet om påstået global mangel på MNG-forsyninger, idet flere større producenter i hele verden efter deres oplysninger var ophørt med at producere eller havde begrænset deres produktionskapacitet. Eurostatoplysninger og yderligere oplysninger frembragt af EF-erhvervsgrenen understøtter imidlertid ikke ovennævnte påstande. Derimod forblev importpriserne stabile i tiden efter undersøgelsesperioden og faldt sågar i visse måneder, hvorimod importmængder både fra Kina og tredjelande steg. Sidstnævnte udvikling viser, at nogle ikke-kinesiske konkurrenter har kapacitet til at udvikle deres eksport til Fællesskabet.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(60)
Ud fra resultaterne af den yderligere undersøgelse af aspekterne vedrørende Fællesskabets interesser i den ovenfor beskrevne sag bekræftes resultaterne og konklusionerne i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(61)
I fravær af dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes hermed betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Toldens form og størrelse
(62)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.
(63)
Den endelige toldsats fastsættes således:
Selskab
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumping toldsats
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Alle andre selskaber
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af enhver anden virksomhed, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(65)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
7.3. Tilsagn
(66)
En samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent ønskede at afgive et pristilsagn.
(67)
Det bemærkes i denne henseende, at MNG-priser forhandles globalt med store internationale virksomheder med produktionsfaciliteter inden for og uden for Fællesskabet. Det bemærkes tillige, at hovedparten af salget for disse eksporterende producenter hovedsagelig foretages til sådanne internationale virksomheder. I lyset af ovenstående blev betragtningen den, at risikoen for krydssubsidiering af priser mellem salgsaftaler med internationale virksomheder for deres produktionsanlæg i Fællesskabet og for deres anlæg i andre lande uden for Fællesskabet er meget høj. Det blev også antaget, at sådan krydssubsidiering ville være overordentlig vanskelig at opdage inden for rammerne af en overvågning af tilsagnet. Denne eksporterende producents tilbud om tilsagn i sin nuværende form måtte derfor afvises, da en accept blev betragtet som ugennemførlig i praksis i lyset af det forhold, at det ikke kunne behørigt overvåges af Kommissionen.
7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told og særligt tilsyn
(68)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, dvs. forordning (EF) nr. 492/2008, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told.
(69)
Det skal nævnes, at hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-tillægskode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre selskaber
39,7
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 492/2008 på importen af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-tillægskode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2008.
A TANÁCS 1187/2008/EK RENDELETE
(2008. november 27.)
a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 492/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.
1.2. Az eljárás további menete
(2)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(3)
A Bizottság a közösségi érdekek számbavételével folytatta a vizsgálatot és elvégezte a közösségi felhasználók és beszállítók által az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően rendelkezésre bocsátott információk elemzését.
(4)
Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
(5)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(6)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 áprilisától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(7)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(14) preambulumbekezdését megerősítik.
3. DÖMPING
3.1. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása
(8)
Az alaprendeletnek az egyik kínai népköztársasági exportáló gyártóval szembeni alkalmazására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15)-(18) preambulumbekezdését megerősítik.
3.2. Piacgazdasági elbánás
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két kínai exportáló gyártó, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, vitatta az ideiglenes megállapításokat.
(10)
Az első vállalat azt állította, hogy véleménye szerint a Nemzetközi Számviteli Standard (IAS) csupán összevont éves beszámoló elkészítését írja elő, és nem követeli meg az összevont éves beszámoló IAS-nek megfelelő könyvvizsgálatát.
(11)
Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez a vállalat többszöri kérés ellenére sem bocsátotta rendelkezésre a vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatást és a könyvvizsgálói jelentést sem, sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelem nyomtatványának benyújtásakor, sem a Kínai Népköztársaságban tett helyszíni látogatás alkalmával. Az IAS megállapítja és részletesen kifejti a nemzetközileg elfogadott számviteli elveket, továbbá iránymutatást nyújt alkalmazásukra vonatkozóan. A számviteli nyilvántartás IAS-szel összhangban álló könyvvizsgálatának elvégzése azt jelenti, hogy a könyvvizsgálat igazolja, hogy a számviteli nyilvántartást az IAS szerint készítették el és mutatták be, és hogy az megfelel az abban foglalt elveknek. Ezen elvek megsértése esetén a könyvvizsgálói jelentésnek említést kell tennie a megfelelés elmulasztásának hatásáról és azokról az okokról, amelyek miatt nem alkalmazták az IAS elveit. Mindenekelőtt a 27. IAS határozza meg világosan azokat a körülményeket, amelyek között a vállalkozásoknak összevont éves beszámolót kell készíteniük és bemutatniuk. A vállalat nem vitatja, hogy vonatkoztak rá ezek a körülmények a piacgazdasági elbánás vizsgálatakor.
(12)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése világosan úgy rendelkezik, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalkozásoknak egyetlen könyvelést kell vezetniük, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. Ennek alapján egyértelműnek tűnik, hogy a könyvelést nemcsak elkészíteni, hanem könyvvizsgálat alá vetni is az IAS-nek megfelelően kell. Az IAS-nek megfelelő könyvvizsgálat hiányában a Bizottságnak nem áll módjában megállapítani, hogy a könyvelés az IAS-szel összhangban készült-e. Pusztán ezen az alapon nem dönthető el, hogy a második kritérium teljesült-e.
(13)
Ugyanez az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy szerinte a bevételek és kiadások egymással szembeni beszámítása nem volt jelentős, és a közzététel elmulasztása nem befolyásolhatta a felhasználóknak a pénzügyi kimutatás alapján hozott gazdasági döntését. Az IAS elveit ezért nem sértették meg.
(14)
Ez az érvelés azonban ellentétes az első állítással, miszerint a könyvelést az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, annak alapján történő könyvvizsgálata viszont nem szükséges. Ha ez volna a helyzet, maguk a vállalkozások, nem pedig a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, arra jogosult és független könyvvizsgálók értékelnék, hogy megengedett-e beszámítás alkalmazása vagy sem abban az esetben, ha a bevételek és kiadások nem jelentősek, ha az ilyen beszámítás nem befolyásolhatja a felhasználók gazdasági döntéseit, és ha a beszámítás megnehezíti a felhasználók számára a végrehajtott műveletek megértését.
(15)
Emellett, míg el kell fogadnunk, hogy a „jelentős” fogalma széles teret enged az értelmezésnek, az IAS 130. bekezdése előírja, hogy egy tétel, amely nem kellőképp jelentős ahhoz, hogy a pénzügyi beszámolóban külön kerüljön kimutatásra, mindezek ellenére elég jelentős lehet ahhoz, hogy a kiegészítő mellékletben külön szerepeljen. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy a beszámításról sem a könyvvizsgálói jelentés, sem a vállalat pénzügyi kimutatásának kiegészítő melléklete nem tett említést, megerősítést nyer, hogy a vállalat könyvelését nem az IAS-nek megfelelően ellenőrizték.
(16)
Emellett a kérdéses beszámítást a Bizottság vizsgálatot végző tisztviselői fedték fel. Csakis egy mélyreható könyvvizsgálat nyújthatott volna bizonyságot arról, hogy ettől az esettől eltekintve a könyvelés elkészítése és annak könyvvizsgálata az IAS-nek megfelelően történt. Ilyen könyvvizsgálat hiányában a Bizottság nem rendelkezik az ahhoz szükséges idővel, és a helyszíni ellenőrző látogatásnak sem ez a célja, hogy ellenőrizze a vállalatok számviteli nyilvántartásait és a könyvelés bemutatását. Ennélfogva a Bizottság azon megállapításai, amelyek arra mutatnak, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalatok nem felelnek meg az alaprendelet azon követelményének, miszerint a számviteli nyilvántartást az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, továbbá biztosítani kell, hogy a könyvelés elkészítése és a könyvvizsgálat azzal összhangban történjen, arra engednek következtetni, hogy a második kritérium nem teljesül.
(17)
Végül ugyanaz a vállalat nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a negatív működő tőkét a kamatmentes kölcsönnel együtt a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak kell tekinteni, azt inkább az irányítás hatékonyságának jeleként értelmezte.
(18)
Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a negatív működő tőkével kapcsolatos megállapítások másodlagos megállapítások voltak, nem pedig azok a fő megállapítások, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a kérelmező nem tett eleget a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Másodszor, a negatív működő tőke önmagában lehet az irányítás hatékonyságának jele, de kizárólag olyan vállalkozás esetében, amely kevés készlettel és csekély követeléssel rendelkezik, ami lényegében csak a szinte kizárólag készpénz alapon működő vállalkozásoknál tapasztalható, mint például az áruházak és az élelmiszer-áruházak. A kérdéses kínai exportáló gyártó helyzetének elemzése azonban ettől teljesen eltérő képet mutatott. A negatív működő tőkét inkább annak jeleként lehet értelmezni, hogy a vállalat esetleg csőd előtt áll vagy súlyos pénzügyi gondokkal küszködik. Ilyen körülmények közepette piacgazdasági feltételek mellett meglehetősen valószínűtlen, hogy nagy összegű „kereskedelmi hitelhez” juthasson pénzügyi költségek nélkül. Ennélfogva a vállalat jelentős kamatmentes kölcsöneit, amelyek összes rövid lejáratú kötelezettségének kiemelkedő hányadát alkották (mely utóbbi összes kötelezettségének 80 %-át tette ki), és amelyek jelentős mértékű negatív működő tőkét eredményeztek, a piacgazdasági viselkedéssel nem összhangban állónak kell tekinteni.
(19)
A második vállalat esetében nem érkezett újabb észrevétel, amely megváltoztatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt megerősítést nyert, hogy az állami tulajdonú részvényes által a vállalat döntéshozatali folyamatára gyakorolt befolyás aránytalanul nagy, valamint az állam úgy döntött, hogy mindenféle kompenzáció nélkül 50 %-kal csökkenti a földhasználati jogok eddig elismert értékét. Megerősítést nyert az is, hogy a vállalat könyvelésének könyvvizsgálatát nem az IAS-nek megfelelően végezték.
(20)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19)-(26) preambulumbekezdéseit megerősítik.
3.3. Egyéni elbánás
(21)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a versenyellenes gyakorlatok és az állami beavatkozás az intézkedések megkerülésére ösztönözne, és ezért egyik kínai gyártó sem részesülhet egyéni elbánásban.
(22)
A szóban forgó érdekelt fél azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az állítólagos versenyellenes gyakorlatok és az állítólagos állami beavatkozás hogyan tennék lehetővé az intézkedések megkerülését. Emellett a vizsgálatból kiderült, hogy az elméleti állami beavatkozás csak a Kínai Fermentációs Ipari Szövetségen (China Fermentation Industry Association) keresztül lenne lehetséges, amelynek mindkét exportáló gyártó tagja. Viszont a szövetség által hozott határozatok és ajánlások nem kötelező jellegűek. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.
(23)
Az egyéni elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)-(29) preambulumbekezdéseit megerősítik.
3.4. Rendes érték
3.4.1. Analóg ország
(24)
Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a Bizottság Thaiföldet választotta analóg országként, különösen pedig azt, hogy a választás az Ajinomoto Thailand nevű gyártóra esett, amely kapcsolatban áll a közösségi gyártóval. A kérdéses fél érveit és megjegyzéseit azonban az észrevételek megtételére kitűzött határidőn (3) túl, mi több, azokat mindenféle alátámasztó bizonyíték nélkül nyújtotta be. Ezért ezek az észrevételek nem voltak figyelembe vehetők.
(25)
Az analóg országra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(34) preambulumbekezdéseit megerősítik.
3.4.2. A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer
(26)
Az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a nyersanyagköltségekben tapasztalható különbségek figyelembevételéhez kiigazítást kell alkalmazni. A kérdéses exportáló gyártó elsősorban azt feltételezte, hogy a melaszból előállított nátrium-glutamát, az analóg országhoz hasonlóan, költségesebb, mint a kukorica- vagy a rizskeményítőből előállított nátrium-glutamát.
(27)
Azonban úgy tűnt, hogy a kínai exportáló gyártó meglehetősen eltúlozta a felhasznált melasz és az abból előállított nátrium-glutamát arányát ahhoz képest, amit az analóg országban együttműködő gyártónál megállapítottak és ellenőriztek. Ennek megfelelően azt az állítást, hogy az analóg országban költségesebb a nátrium-glutamát előállítása, el kellett utasítani.
(28)
A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdését megerősítik.
3.5. Exportár
(29)
Az exportárra vonatkozó olyan észrevételek hiányában, amelyek az ideiglenes megállapításokat megváltoztathatnák, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdését megerősítik.
3.6. Összehasonlítás
(30)
Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (38) és (39) preambulumbekezdését megerősítik.
3.7. Dömpingkülönbözet
(31)
Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett terméknek megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése meghatározza.
(32)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, százalékában kifejezve a következő:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.
(33)
Az országos dömpingkülönbözet megállapításának alapját, amelyet az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése tartalmaz, észrevételek hiányában megerősítik. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, 39,7 %-ában állapították meg.
4. KÁR
4.1. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
(34)
A közösségi gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)-(46) preambulumbekezdését megerősítik.
4.2. Közösségi fogyasztás
(35)
A közösségi fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítik.
4.3. A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatal
(36)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi importőr azt állította, hogy a kínai exportárnak a figyelembe vett időszak alatti ingadozásaival kapcsolatban a Bizottság által tett megállapítások torzultak, mivel naptári év helyett pénzügyi évet alkalmaztak. A figyelembe vett időszak 2004. április 1-jén kezdődött, míg a naptári év használatával az időszak 2004. január 1-jén indult volna. A vállalat által bemutatott adatok szerint a kezdő időpont ilyetén megváltoztatása a kínai exportárak 12 %-os emelkedését mutatta volna a 2004-es naptári év és a vizsgálati időszak között, szemben az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében jelentett csekély mértékű csökkenéssel. Meg kell azonban jegyezni, hogy az importőr által bemutatott adatok annak teljes beszerzési árain alapultak, ami nyilvánvalóan a Közösségbe irányuló kínai behozatalnak csak egy részére terjedt ki. A nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból származó összes behozatalának átlagárára vonatkozó adatok - az Eurostat alapján - vizsgálatát követően kiderült, hogy a vizsgálat szempontjából lényeges kínai árak csupán 0,5 %-kal emelkedtek a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak során, és nem 12 %-kal, mint azt az importőr állította. A figyelembe vett időszakra megállapított ártrend (2 %-os csökkenés) és a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra megállapított ártrend (0,5 %-os emelkedés) közötti különbség nem olyan mértékű, hogy az megváltoztatná az ezen árak által a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatással kapcsolatos következtetéseket. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(37)
A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)-(52) preambulumbekezdését megerősítik.
4.4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(38)
Egyes érdekelt felek megkérdőjelezték a kármutatók alakulásának elemzését. Azt állították, hogy a naptári év helyett a panaszos pénzügyi évének megfelelő 12 hónapos időszak használata a figyelembe vett időszakot meglehetősen, három évre lerövidítette, mivel a 2007-es pénzügyi év nagyrészt egybeesik a vizsgálati időszakkal. A szóban forgó felek azt állították, hogy a kármutatók alakulásának megfelelő értékeléséhez a figyelembe vett időszakot úgy kell meghosszabbítani, hogy az a teljes 2004-es naptári évet magába foglalja. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az alaprendelet a figyelembe vett időszak meghatározására vonatkozóan nem ír elő szigorú időkeretet. Ezenkívül a dömpingellenes vizsgálatok céljából végzett adatgyűjtés időszakára vonatkozó WTO-ajánlás kimondja, hogy „Általános szabályként, […] a kár vizsgálata céljából végzett adatgyűjtés időtartamának normális esetben legalább három évig kell tartania […]” (4). Mindazonáltal az alapvető kármutatók naptári éven alapuló - azaz a 2004-re, 2005-re, 2006-ra és a vizsgálati időszak végére kiterjedő figyelembe vett időszakkal számolva - összehasonlító elemzését elvégezték annak ellenőrzése érdekében, hogy a kárt illetően különböző következtetésekre lehet-e jutni. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős változás a fő kármutatók alakulásában.
Habár egyes tendenciák, mint például a termelés és az eladási volumenek csökkenése kevésbé markánsak az ideiglenes rendelet megállapításaihoz képest, a közösségi gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségével, a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal tetemes megnövekedésével és a súlyos árleszorítással kapcsolatos egyéb megállapítások változatlanok maradnak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a figyelembe vett időszak a közösségi gazdasági ágazat alakulásának mutatójaként szolgál, amelynek segítségével meghatározható, hogy az jelentős kárt szenved-e a vizsgálati időszak során. Ilyen körülmények között a felek érvelését abból az okból utasítják el, hogy a figyelembe vett időszaknak a 2004-es év első negyedévével való meghosszabbítása esetén is, továbbra is jelentős kár mutatkozott volna.
(39)
Emellett a panaszos megjegyzést fűzött az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének megszövegezéséhez. A panaszos rámutatott, hogy az „Orsan SA Ajinomoto Foods Europe általi felvásárlása” mondat nem volt helyes, mivel az Orsan SA-t az Ajinomoto Group vásárolta fel, amely ezt követően kapta az Ajinomoto Foods Europe elnevezést.
(40)
A fenti tények és következtetések alapján azt a következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett - ahogy azt az ideiglenes rendelet (70)-(72) preambulumbekezdése megállapítja -, megerősítik.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. A dömpingelt behozatal hatásai
(41)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatban megfigyelt negatív jövedelmezőségi tendencia és a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal volumenének alakulása között nem volt időbeli egybeesés. Ennek megfelelően úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Habár ezt a kérdést az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta, hozzá kell tenni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem csupán a dömpingelt behozatal mennyisége lehet fontos tényező annak felmérésekor, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, hanem akár az ilyen behozatal ára is. Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése megállapította, hogy „[…] a Kínai Népköztársaságból érkező, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor jelentős mennyiségi növekedést ért el, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében”. Tekintve a dömpingelt behozatal mennyiségeinek és árainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását, ezt az állítást elutasítottnak kell tekinteni.
(42)
Egy másik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalának növekedése a figyelembe vett időszakban nem érintette a közösségi gazdasági ágazat helyzetét, mivel ez a behozatal jórészt a más forrásokból származó behozatalt váltotta fel.
(43)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy habár a nátrium-glutamát Kínából érkező behozatala bizonyos mértékig valóban felváltotta a más országokból származó behozatalt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése felvázolja, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal következetesen piaci részesedésre tett szert a közösségi gazdasági ágazat kárára, noha a közösségi fogyasztás eközben csökkent. Emellett ezt az állítást nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai, amelyekből kiderült, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú dömpingelt behozatal - amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak - rohama a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához vezetett a figyelembe vett időszakban. Ennek alapján ezt az állítást el kell utasítani.
(44)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)-(76) preambulumbekezdését megerősítik.
5.2. Egyéb tényezők hatásai
(45)
Számos érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a dömpingelt behozataltól eltérő, más tényezők okozták. Ezeket az állításokat, különösen ami a szerkezetátalakítási költségeket és a növekvő nyersanyagárakat illeti, amelyek állítólag hatással voltak a közösségi gazdasági ágazatra, az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése már megfelelően megvizsgálta.
(46)
Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot érő jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó vállalatok által a nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból indított exportjai is okozhatják. Emellett a szóban forgó fél úgy érvelt, hogy a panaszos félrevezette a Bizottságot azzal, hogy nem hozta nyilvánosságra azt, hogy a Kínai Népköztársaságban léteznek kapcsolt vállalkozások, valamint azzal, hogy eltitkolta azt a tényt, hogy ezek a Kínában lévő kapcsolt vállalkozások nátrium-glutamátot exportálnak a Közösségbe. Ennek alapján a kérdéses fél úgy vélte, hogy az alaprendelet 18. cikkét a panaszosra alkalmazni kell. Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy megsértették védekezési jogát, mivel a panasznak és a panaszos által visszaküldött kérdőívnek az érdekelt felek elé tárt változata („nyilvános változat”) nem közölte azt a tényt, hogy a panaszos kapcsolt vállalkozásokkal rendelkezik a Kínai Népköztársaságban, amelyek érdekeltek a nátrium-glutamát üzletágában.
(47)
Mint azt az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése ismertette, a köztudottan a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló egyik gyártó által a Közösségbe exportált nátrium-glutamát kérdése annak elhanyagolható mennyisége miatt nem volt fontosnak tekinthető. Hangsúlyozni kell azt is, hogy a panaszos nem tájékoztatta félre a Bizottságot a Kínai Népköztársaságban található kapcsolt vállalkozásait illetően. Erről az információról a panasz és a panaszos által visszaküldött kérdőív bizalmas változatában említést tett. Tény, hogy ezt az információt a panasz nyilvános változata, valamint a panaszos által visszaküldött kérdőív nyilvános változata eredetileg nem tartalmazta. A panaszos azonban az eljárás folyamán a későbbiekben rendelkezésre bocsátotta a nyilvános változatot, amelyben tájékoztatott a Kínai Népköztársaságban lévő kapcsolt vállalkozásáról. E körülmények ismeretében kijelenthető, hogy a felek védekezési joga nem sérült. Nem került sor továbbá olyan meggyőző bizonyíték bemutatására, amely alátámasztaná azt az állítást, hogy az Ajinomoto Group tisztában volt az egyik kapcsolt kínai vállalatának vélelmezett közvetlen exporttevékenységével. Ennélfogva megállapítható, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása ebben az esetben nem indokolt, továbbá az állítást elutasítják.
(48)
Az egyik érdekelt fél megismételte azokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően felhozott érveket, amelyek az USA-dollár és az euro közötti átváltási árfolyamnak az árleszorítási számításokra és a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére gyakorolt hatásával kapcsolatosak. Nem bocsátottak rendelkezésre azonban további olyan információkat vagy bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák az ideiglenes rendelet (84)-(90) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket, amelyeket így megerősítenek.
(49)
Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes rendelkezések elrendelését megelőzően az Ajinomoto Group globális stratégiájára, ezen belül az Ajinomoto tulajdonában lévő harmadik országbeli nátrium-glutamát-gyártóknak az EU piacaira irányuló exportjaira és ezeknek a panaszos nyereségére és készleteire gyakorolt hatására vonatkozóan tett állítását. Az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése kimondja, hogy a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló, a Közösségen kívüli országokban működő exportőröktől származó nátrium-glutamátnak a Közösség piacain történő értékesítése folyamatosan és számottevően csökkent a figyelembe vett időszak során. Ennek következtében a rendelet (95) preambulumbekezdése megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Közösségen kívüli, kapcsolatban álló felektől származó behozatala nem járult hozzá a megállapított jelentős kárhoz. A kérdéses fél nem bocsátott rendelkezésre további olyan információt vagy bizonyítékot, amely megváltoztatná ezt az ily módon megerősített következtetést.
5.3. Az okozati összefüggésekkel kapcsolatos következtetések
(50)
Tekintettel a fenti elemzésre, amely megfelelően megkülönböztette és szétválasztotta minden egyéb ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal károsító hatásaitól, megerősítik, hogy ezek az egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a megállapított jelentős kár a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható.
(51)
Tekintettel a fentiekre, megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatala az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.
(52)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (99)-(100) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.
6. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
6.1. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(53)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (103)-(106) preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.
6.2. Az importőrök érdeke
(54)
Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a gazdasági helyzetére gyakorolt esetleges negatív hatását az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében alábecsülték. A vállalat szerint, tekintve a nátrium-glutamát értékesítésének alacsony jövedelmezőségét és az árnövekedés ügyfelekre való áthárításának korlátozott lehetőségeit, a dömpingellenes intézkedések bevezetése a nátrium-glutamát üzletágának bezárását vonná maga után. Meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát üzletága nem alkotja az említett importőr tevékenységének jelentős részét, amely elsősorban a Kínai Népköztársaságból szerzi be a nátrium-glutamátot. A kérdéses importőrnek megvan az a választási lehetősége, hogy más, olyan beszerzési forrásokra váltson, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes intézkedések. Amint azt az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése említi, az intézkedések bevezetésének várt hatása azonban az, hogy a közösségi piacon helyreálljanak a tényleges kereskedelmi feltételek, ami ebben az esetben a nátrium-glutamát árának emelkedéséhez vezethet, különösen ami a közösségi gazdasági ágazatból és a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamátot illeti. Ezért várhatóan a dömpingellenes intézkedések bevezetésének következtében felmerülő megnövekedett költségeinek legalább egy részét minden importőr átháríthatja majd. Ennek alapján az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított következtetést megerősítik.
6.3. A felhasználók érdeke
(55)
Az érdekelt felek által a javasolt intézkedéseknek a felhasználó iparágakra gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatban tett észrevételek nyomán további elemzésekre került sor a nátrium-glutamát fő közösségi felhasználói, nevezetes a Nestle és az Unilever által rendelkezésre bocsátott információk alapján. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nátrium-glutamát a két vállalat által gyártott, nátrium-glutamátot tartalmazó valamennyi termék előállítási költségének kevesebb mint 3 %-át teszi ki. Ennélfogva, tekintetbe véve emellett azt a viszonylag magas átlagos profitrátát, amelyet a két vállalat kifejezetten az ilyen termékeken ért el a vizsgálati időszak alatt, megerősíthető, hogy a javasolt intézkedésnek a tevékenységükre gyakorolt lehetséges hatása nem lesz jelentős.
6.4. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(56)
Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése mellett, a közösségi gazdasági ágazat ún. upstream beszállítóinak érdekével kapcsolatos elemzést kibővítették egy másodlagos beszállító által közölt adatokkal. A két beszállító által visszaküldött kérdőív alapján megállapítást nyert, hogy a beszállító vállalatok helyzete a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával párhuzamosan jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgált beszállítók teljes árbevétele 8 % és 13 % közötti mértékben visszaesett, és a közösségi gazdasági ágazat felé irányuló eladásaik kétszer ilyen jelentős csökkenést könyveltek el (15 % és 25 % közötti tartományban). Mindkét vállalat jövedelmezőségi rátája is csökkent.
(57)
Figyelembe véve a fenti megállapításokat, az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében foglaltakat megerősítik.
6.5. A versenyt és a kereskedelmet torzító hatások
(58)
Az érdekelt felek közül néhányan megismételték az Ajinomoto Group állítólagos világszintű domináns pozíciójára és a Közösségben elfoglalt állítólagos monopolisztikus helyzetére vonatkozó megjegyzéseiket. Ezekkel a kérdésekkel az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdése már foglalkozott. Az állításokkal kapcsolatban nem mutattak be újabb bizonyítékot.
(59)
Több érdekelt fél is további érveket hozott fel a nátrium-glutamát piacán a vizsgálati időszakot követően megfigyelhető fejleményekkel kapcsolatban. Állításuk szerint a behozatal volumene csökkent és az árak emelkedtek a vizsgálati időszak után, tehát a közösségi gazdasági ágazatot fenyegető potenciális kár veszélye elhárult. Ebben a helyzetben ezek a felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok kivetése csak kárt okozna a Közösség importőreinek és felhasználóinak. A felek a nátrium-glutamát vélt globális hiányára is felhívták a figyelmet, mivel az adataik szerint több jelentős gyártó szüntette be világszerte annak előállítását vagy csökkentette gyártási kapacitását. Az Eurostat adatai és a közösségi gazdasági ágazattól származó további információk azonban nem támasztják alá a fenti állításokat. Épp ellenkezőleg, a vizsgálati időszakot követően az importárak stabilak maradtak és egyes hónapokban még csökkentek is, míg mind a Kínai Népköztársaságból, mind a harmadik országokból származó behozatal volumene növekedett. Az utóbbi fejlemény bizonyítja, hogy néhány Kínán kívüli versenytárs rendelkezik kapacitással arra, hogy fejlessze a Közösségbe irányuló exportját.
6.6. A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés
(60)
Tekintetbe véve a fent leírt eset közösségi érdekkel kapcsolatos vonzatai további vizsgálatának eredményeit, az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésének megállapításait és következtetéseit megerősítik.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetésének szintje
(61)
A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)-(122) preambulumbekezdését megerősítik.
7.2. A vám formája és szintje
(62)
A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni olyan összegben, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet.
(63)
A végleges vámok ennélfogva a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingkülönbözet
Dömpingellenes vám
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Minden más vállalat
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Az egyes vállalatokra kivetett, ebben a rendeletben meghatározott dömpingellenes vámok az itt bemutatott vizsgálat alapján kerültek megállapításra. Ezért azok a vizsgálat során a kérdéses vállalatoknál feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, azaz az említett jogalanyok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevének és címének megjelölésével külön nem említett vállalatok - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket - által előállított, importált termékekre nem alkalmazandók ezek a vámtételek, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik.
(65)
Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (5) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.
7.3. Kötelezettségvállalások
(66)
Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel.
(67)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát ára a nagy nemzetközi vállalatok és a Közösségen belüli és kívüli termelő szervezetek közötti világszinten folyó egyeztetések eredménye. Meg kell jegyezni azt is, hogy a szóban forgó exportáló gyártó értékesítésének zöme az ilyen nemzetközi vállalatok felé irányul. A fentiekre való tekintettel úgy ítélték meg, hogy az áraknak a nemzetközi vállalatok Közösségen belüli termelő szervezeteivel, illetve a Közösségen kívüli országokban található termelő szervezeteivel kötött értékesítési megállapodások közötti keresztkompenzáció által jelentett kockázata nagyon magas. Azt is figyelembe vették, hogy az ilyen keresztkompenzációt rendkívül bonyolult kiszűrni a vállalat ellenőrzésének keretében. Ezért a szóban forgó exportáló gyártó kötelezettségvállalását jelenlegi formájában el kellett utasítani, mivel annak elfogadása nem tűnt célravezetőnek, tekintettel arra tényre, hogy azt a Bizottság nem tudná megfelelően ellenőrizni.
7.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése és különleges ellenőrzés
(68)
A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok - amelyeket az ideiglenes rendelet, azaz a 492/2008/EK bizottsági rendelet vetett ki - által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék.
(69)
Emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportjának volumene a dömpingellenes intézkedések bevezetése után jelentősen megnövekszik, az ilyen növekedés önmagában a kereskedelmi szerkezet megváltozásának tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében bevezetett intézkedések miatt. Ilyen körülmények között és feltéve, hogy teljesülnek a feltételek, az intézkedések kijátszásának megelőzését szolgáló vizsgálat indítható. A vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének és az ezt követő országos vám kivetése lehetőségének vizsgálatára,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Minden más vállalat
39,7
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára a 492/2008/EK bizottsági rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok által biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. november 27-én.