KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 956/2008
af 29. september 2008
om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 7, stk. 3, andet afsnit, artikel 23, stk. 1, og artikel 23a, litra d), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf.
(2)
I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 999/2001 er anvendelse af protein fra pattedyr i foder til drøvtyggere forbudt. Artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 999/2001 indeholder imidlertid en undtagelse fra forbuddet for så vidt angår foder til unge drøvtyggere med proteiner fra fisk, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Betingelserne omfatter bl.a. en videnskabelig vurdering af unge drøvtyggeres foderbehov og en vurdering af de kontrolmæssige aspekter af denne undtagelse.
(3)
Del II i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 indeholder undtagelserne fra forbuddet i forordningens artikel 7, stk. 1, og de særlige betingelser for anvendelsen af sådanne undtagelser.
(4)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet vedtog den 24. januar 2007 en udtalelse om vurderingen af sundhedsrisiciene i forbindelse med fodring af drøvtyggere med fiskemel for så vidt angår TSE-risikoen. Det konkluderedes i udtalelsen, at der kun er en meget lille risiko for TSE i forbindelse med fisk, uanset om de gives direkte som foder, eller ved forøgelse af infektiviteten. Det konstateredes endvidere, at hvis der overhovedet er en risiko for TSE i fiskemel, kunne den hidrøre fra pattedyrfoder, som de pågældende fisk for nylig er blevet fodret med, eller via fiskemel kontamineret med kød- og benmel.
(5)
Den 19. marts 2008 blev der færdiggjort en rapport fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere, som var udarbejdet med bistand fra en række videnskabelige eksperter. Det konkluderedes i rapporten, at fiskemel er en meget letfordøjelig proteinkilde, hvis fordøjelighed er mindre end mælks, men større end de fleste vegetabilske proteiners, og som har en god aminosyreprofil sammenlignet med vegetabilske proteinkilder, der faktisk anvendes i mælkeerstatninger, og at det kunne tillades at fodre unge drøvtyggere med fiskemel.
(6)
Under hensyntagen til betingelsen vedrørende en vurdering af de kontrolmæssige aspekter, jf. artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 999/2001, opvejes den potentielle risiko ved fodring af unge drøvtyggere med fiskemel af de eksisterende strenge forarbejdningsregler for fremstilling af fiskemel og kontrollen af hver enkelt sending af importeret fiskemel, inden den overgår til fri omsætning i Fællesskabet.
(7)
For at sikre, at anvendelse af fiskemel kun tillades til unge drøvtyggere, bør en sådan anvendelse desuden begrænses til fremstilling af mælkeerstatninger, der distribueres i tør form og indgives efter opløsning i en given mængde væske, og som er bestemt til fodring af unge drøvtyggere som supplement til eller erstatning for modermælken efter kolostrum, før dyrene er helt fravænnede. Endvidere bør der fastsættes strenge regler for gennemførelsen med hensyn til fremstilling, emballering, mærkning og transport af mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, og som er bestemt til sådanne dyr.
(8)
Af hensyn til klarheden og sammenhængen bør de samme regler fastsættes for mærkning på ledsagedokumenter for foderstoffer, der indeholder fiskemel, og som er bestemt til andre dyr end drøvtyggere.
(9)
I henhold til del III, litra E, punkt 1, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 er det forbudt at eksportere forarbejdede animalske proteiner fremstillet af drøvtyggere og produkter, der indeholder sådanne forarbejdede animalske proteiner, til tredjelande.
(10)
Det er imidlertid for øjeblikket tilladt at anvende sådanne proteiner til fremstilling i Fællesskabet af foder til selskabsdyr. Af hensyn til sammenhængen i fællesskabslovgivningen bør det tillades at eksportere forarbejdet foder til selskabsdyr, herunder dåsefoder, som indeholder forarbejdede animalske proteiner fremstillet af drøvtyggere, til tredjelande.
(11)
Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(12)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2008.
A BIZOTTSÁG 956/2008/EK RENDELETE
(2008. szeptember 29.)
az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésének második bekezdésére, 23. cikke első bekezdésére és 23a. cikkének d) pontjára,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK rendelet meghatározza az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályokat. A rendeletet az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítása és forgalomba hozatala során, valamint egyes különleges esetekben ezek kivitele tekintetében kell alkalmazni.
(2)
A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy állatokból származó fehérjét tilos kérődzők takarmányozására használni. A rendelet 7. cikkének (3) bekezdése azonban e tiltástól való eltérésről rendelkezik lehetővé téve bizonyos feltételek mellett a kérődző fajták fiatal egyedeinek halakból származó állati fehérjékkel történő takarmányozását. E feltételek a kérődzők fiatal egyedei táplálkozási szükségleteinek tudományos felmérését és az ilyen eltérés ellenőrzési szempontjainak felmérését foglalják magukban.
(3)
A 999/2001/EK rendelet IV. mellékletének II. része meghatározza a rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében előírt tilalomtól való eltérések, és azok alkalmazásának különös feltételeit.
(4)
2007. január 24-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság a kérődzők halliszttel való takarmányozásának a TSE-veszéllyel kapcsolatos egészségügyi kockázataira irányuló felmérésről szóló véleményt fogadott el. A vélemény arra a következtetésre jutott, hogy mind a közvetlen táplálásból, mind a fertőzés kiterjedéséből eredő TSE-veszély a halakban kismértékű. A vélemény azt is megállapította, hogy a halliszt csak abban az esetben jelent bárminemű TSE-veszélyt, ha a halakat nemrégiben emlősökből származó takarmánnyal táplálták, vagy ha a halliszt HCSL-lel fertőzött.
(5)
Az Egészségügy és a Fogyasztók Főigazgatóságának jelentése, amelyet tudományos szakértőkkel együttműködve készített, 2008. március 19-én elkészült. Ez a jelentés arra a következtetésre jut, hogy a halliszt rendkívül jól emészthető fehérjeforrás, amelynek emészthetősége a tejnél alacsonyabb, de a legtöbb növényi eredetű fehérjénél magasabb, és amelynek a jelenleg tejhelyettesítőkben használatos növényi fehérjeforrásokkal összehasonlítva jó az aminosavprofilja, és hogy a kérődző fajták fiatal egyedeinek halliszttel történő takarmányozása engedélyezhető.
(6)
Figyelembe véve a 999/2001/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt ellenőrzési szempontokra irányuló feltételt, a kérődző fajták fiatal egyedeinek halliszttel történő takarmányozásához kapcsolódó lehetséges kockázatot ellensúlyozzák a halliszt előállítására vonatkozó szigorú feldolgozási szabályok és a Közösségben való szabad forgalomba bocsátás előtt a behozott halliszt valamennyi szállítmányára vonatkozó ellenőrzések.
(7)
Ezenkívül annak biztosítására, hogy hallisztet csak a kérődző fajták fiatal egyedei takarmányozására használjanak fel, az ilyen felhasználást korlátozni kell olyan tejhelyettesítők előállítására, amelyek száraz alakban vagy bizonyos mennyiségű folyadékban feloldva a kérődző fajtákhoz tartozó fiatal állatok táplálására szolgálnak a kolosztrum utáni anyatej kiegészítéseként vagy pótlására az elválasztás befejezését megelőzően. Szigorú végrehajtási szabályokat kell megállapítani az ilyen állatoknak szánt, hallisztet tartalmazó tejhelyettesítők előállítására, csomagolására, címkézésére és szállítására is.
(8)
Az egyértelműség és a következetesség érdekében ugyanilyen szabályokat kell meghatározni a nem kérődző állatoknak szánt, hallisztet tartalmazó takarmányok kísérőokmányának címkézésére.
(9)
A 999/2001/EK rendelet IV. melléklete III. részének E.1. pontja előírja, hogy a kérődzőkből származó állati fehérje és ilyen feldolgozott állati fehérjét tartalmazó termékek harmadik országba történő kivitele tilos.
(10)
A Közösségen belül azonban ilyen fehérje felhasználása a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel gyártására engedélyezett. A közösségi jogszabályok egységessége érdekében helyénvaló engedélyezni a kedvtelésből tartott állatoknak szánt, kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérjét tartalmazó feldolgozott eledel, a konzervált eledelt is beleértve, harmadik országba történő kivitelét.
(11)
A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 29-én.