KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 23. november 2005
om Tysklands planlagte støtteordning »Fritagelse for ejendomsoverdragelsesafgift ved fusioner mellem boligselskaber og boligforeninger i de nye delstater« (Grunderwerbsteuerbefreiung bei Fusionen von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern) - med henblik på arbejdsmarkedsregion Berlin
(meddelt under nummer K(2005) 4434)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2006/566/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 16. januar 2004, der blev registreret i Kommissionen den 19. januar 2004, anmeldte Tyskland støtteordningen »Fritagelse for ejendomsoverdragelsesafgift (Grunderwerbsteuerbefreiung) ved fusioner mellem boligselskaber og boligforeninger i de nye delstater« til Kommissionen.
(2)
Ved brev af 17. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Disse blev fremsendt af Tyskland ved brev af 17. marts 2004, der blev registreret den 19. marts 2004.
(3)
Ved brev af 26. april 2004 og i forbindelse med en drøftelse den 10. april 2004, hvor Tyskland meddelte, at der ville blive fremlagt yderligere oplysninger, anmodede Tyskland om forlængelse af fristen, som blev indrømmet i brev af 10. maj 2004.
(4)
I brev af 14. maj 2004, der blev registreret i Kommissionen samme dag, fremlagde Tyskland supplerende oplysninger. Ved brev af 30. juni og 14. september 2004 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om ordningen. Disse oplysninger blev fremsendt af Tyskland ved brev af 29. juli 2004 og 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 29. juli 2004 og den 15. oktober 2004.
(5)
Ved brev af 1. december 2004 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet ikke at gøre indsigelse mod de dele af ordningen, der er begrænset til støtteberettigede områder i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), i de nye delstater (2). Kommissionen meddelte endvidere, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til Berlin og de dele af Brandenburg, der hører under arbejdsmarkedsregion Berlin og er støtteberettigede områder i medfør af EF-traktatens 87, stk. 3, litra c) (3).
(6)
Denne beslutning blev offentliggjort den 3. marts 2005 i Den Europæiske Unions Tidende. Heri opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteordning (4). Den har dog ikke modtaget nogen bemærkninger.
(7)
Tyskland fremsatte sine bemærkninger i brev af 14. februar 2005.
2. STØTTEORDNINGEN
2.1. Baggrund
(8)
Under støtteordningen fritages boligselskaber og boligforeninger ved fusioner og overdragelser, der omfatter fast ejendom i arbejdsmarkedsregion Berlin, for overdragelsesafgiften.
(9)
I det tidligere DDR blev der i en række årtier opført boliger efter et centraliseret planlægningssystem. Samtidig fik gamle boliger lov til at forfalde i et omfang, der resulterede i, at et stort antal gamle boliger ikke var beboelige i 1990. Efter genforeningen opstod en livlig efterspørgsel efter nye og private boliger, som medførte, at der opstod knaphed på boligmarkedet i de nye delstater og i arbejdsmarkedsregion Berlin. Fagfolk og politikere gik ud fra, at boligmangelen ville vare ved, og reagerede i perioden 1990 til 1998 ved at indføre skattelettelser og fremskyndede afskrivninger for nybyggeri og renovering i de nye forbundsstater og arbejdsmarkedsregion Berlin. Disse incitamenter medførte, at der blev overskud på boliger, samtidig med at det i mellemtiden blev klart, at efterspørgslen efter boliger ikke som forventet steg, men gik tilbage. På nuværende tidspunkt er der et overudbud på ca. 1 mio. boligenheder.
(10)
Tyskland og de nye delstater besluttede derfor at nedrive tomme boliger i programmet »Byfornyelse - Øst« (Stadtumbau Ost). Ifølge oplysningerne fra Tyskland skal boligselskaberne og boligforeningerne selv bære en betydelig del af nedrivningsomkostningerne.
(11)
Det hævdes fra tysk side, at kapitalmangelen i mange boligselskaber og boligforeninger i de nye delstater og i arbejdsmarkedsregion Berlin som følge af indtægtstab på grund af den store andel af tomme boliger og den relative fragmentering af markedet kan medføre, at det nedrivningsprogram, som forbundsregeringen og delstaterne betragter som nødvendigt, bringes i fare, da virksomhederne ikke længere er i stand til at bære deres andel af nedrivningsomkostningerne.
(12)
Det fremhæves endvidere, at ligevægten mellem udbud og efterspørgsel ikke genoprettes ved blot at fjerne overudbuddet, men at det også er nødvendigt at udbyde boliger, som opfylder de faktiske kvalitetskrav. Boligselskaberne og boligforeningerne i de nye delstater og arbejdsmarkedsregion Berlin skal derfor gennemføre store investeringer for at tilpasse deres udbud til denne efterspørgsel. For at give selskaberne mulighed for at gennemføre investeringer bør de efter tysk opfattelse have mulighed for at fusionere for at kunne udnytte de herved opståede synenergieffekter.
(13)
Efter tysk opfattelse har ejendomsoverdragelsesafgiften vist sig at være en hindring for fusioner og overtagelser mellem boligselskaber og boligforeninger. Ved en midlertidig fritagelse for denne afgift får de berørte selskaber mulighed for at fusionere. Som følge af det udvidede kapitalgrundlag får de fusionerede selskaber bedre mulighed for at bære udgifterne til den nødvendige nedrivning og samtidig iværksætte de investeringer, der er påkrævet for at tilbyde moderne boliger.
(14)
Ejendomsafgifter opkræves ved overdragelse af fast ejendom, der resulterer i ejerskifte. Afgiften forfalder, når fast ejendom overdrages ved salg eller ved en anden retshandel. Vurderingsgrundlaget for afgiften, der andrager 3,5 %, er ejendommens enhedsværdi.
2.2. Beslutningens rækkevidde
(15)
I sit brev af 1. december 2004 gjorde Kommissionen ikke indsigelse mod de dele af støtteordningen »fritagelse for ejendomsoverdragelsesafgift for boligselskaber i de nye delstater«, som vedrører støtteberettigede områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Denne beslutning vedrører udelukkende de dele af ordningen, der vedrører arbejdsmarkedsregion Berlin, som er et støtteberettiget område i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
2.3. Støtteordningens formål
(16)
Formålet med ordningen er at omstrukturere boligmarkedet i arbejdsmarkedsregion Berlin ved at fjerne overudbuddet og hjælpe boligselskaberne og boligforeningerne med at tilbyde boliger af en kvalitet, der efterspørges i dag. Ved at hjælpe selskaberne med at nedrive tomme boliger agter Tyskland at forbedre den fysiske fremtoning og infrastrukturen i en række områder i arbejdsmarkedsregion Berlin, som er præget af et utilfredsstillende fysisk miljø. […] (5).
2.4. Begunstigede virksomheder
(17)
De potentielle støttemodtagere er boligselskaber og boligforeninger, som ved fusion og overtagelser i arbejdsmarkedsregion Berlin opkøber fast ejendom. Med henblik på denne beslutning er »boligselskaber og boligforeninger« selskaber og foreninger, hvis hovedvirksomhed består i administration, opførelse, salg og leje af boliger. Kriseramte virksomheder er ikke omfattet af ordningen.
(18)
Der er hidtil planlagt tre fusioner mellem boligselskaber i arbejdsmarkedsregion Berlin. I forbindelse med de fusioner, der fandt sted i Berlin mellem 1995 og 1998, registreredes følgende afgiftsbeløb: 3,1 mio. EUR ved en fusion, der omfattede 19 grunde, 1,4 mio. EUR ved en fusion, der omfattede 39 grunde, og 6,7 mio. EUR ved en fusion, der omfattede 491 grunde.
2.5. Ordningens varighed
(19)
Ordningen er begrænset til alle fusioner og overtagelser mellem boligselskaber og boligforeninger, som gennemføres mellem 31. december 2003 og 31. december 2006.
3. BESLUTNING OM PROCEDURENS INDLEDNING
(20)
I sit brev af 1. december 2004 konkluderede Kommissionen på grund af nedenstående betragtninger, at den anmeldte ordning medfører statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning:
-
der er tale om statsmidler, da Tyskland ved fritagelse af ejendomsoverdragelsesafgift giver afkald på indtægter, det ellers ville modtage
-
der er tale om en selektiv foranstaltning, der har til formål at begunstige bestemte virksomheder, nemlig boligselskaber og -foreninger i et bestemt område i de nye delstater og i arbejdsmarkedsregion Berlin. Ordningen er begrænset til fusioner og overtagelser mellem selskaber og foreninger, som ejer fast ejendom i de nye delstater og i arbejdsmarkedsregion Berlin
-
ordningen indebærer en fordel for de boligselskaber og boligforeninger, som deltager i fusioner og overtagelser, da de fritages for betaling af ejendomsskat, som de ellers skulle betale
-
da køb af fast ejendom er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne, kan det ikke udelukkes, at ordningen påvirker handelen mellem medlemsstaterne.
(21)
I sin beslutning 2002/581/EF (6) om Den Italienske Republiks skatteforanstaltninger til fordel for banker og bankfonde konkluderede Kommissionen, at skattelettelser med henblik på strukturomlægning af kriseramte erhverv, hvorved fusioner og overtagelser begunstiges, skal betragtes som støtte, der har til formål at nedsætte virksomhedernes driftsudgifter, og dermed udgør driftsstøtte. I sin beslutning om indledning af nærværende procedure lod man dog dette spørgsmål stå åbent, da Kommissionen tog hensyn til Tysklands argumenter om, at denne støtteordning også kan vurderes på en anden måde.
(22)
Kommissionen nærede alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Tysklands ordning for arbejdsmarkedsregion Berlin, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), står i et rimeligt forhold til målsætningen, og hvorvidt den fordrejer konkurrencen i et omfang, således at det strider mod den fælles interesse. Det skyldes følgende forhold:
-
Andelen af tomme boliger i Berlin ligger med 5,3 % for privatejede lejligheder og 8,77 % for kommunale lejligheder væsentlig lavere end i de nye delstater, hvor denne andel udgør 14,2 %. Næsten alle tomme lejligheder ligger i Østberlin.
-
Tyskland har ikke fremlagt dokumentation for, at Berlin er præget af affolkning på tilsvarende måde som de støtteberettigede regioner, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
-
Mens der ved fusioner og overtagelser mellem boligselskaber og boligforeninger i områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), skulle betales en ejendomsoverdragelsesafgift på fra 150 000 EUR til 1,5 mio. EUR, andrager de tilsvarende beløb for Berlin ifølge de hidtidige erfaringer fra 1,4 til 6,7 mio. EUR.
-
Tyskland har ikke forelagt oplysninger der kan påvise, at den midlertidige skattefritagelse kan bidrage til aktivering af ejendomsmarkedet i Berlin og samtidig have positive følgevirkninger, og det vil være højst usandsynligt, at den private sektor vil kunne hjælpe med til at rette op på situationen, uden at staten intervenerer.
4. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(23)
Tyskland er af den opfattelse, at den under ordningen ydede støtte ikke skal betragtes som driftsstøtte, jf. retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (7). Det særlige ved denne støtteordning er at fritage ejendomshandler i arbejdsmarkedsregion Berlin for overdragelsesafgiften. De begunstigede virksomheder er boligselskaber og -foreninger, hvis der i forbindelse med transaktionen er tale om en fusion eller en overtagelse. Kun i dette tilfælde fritages de pågældende virksomheder midlertidigt for denne afgift. Da en fusion eller overtagelse mellem to boligselskaber eller -foreninger principielt kun finder sted én gang, betragter Tyskland ikke støtten som tilskud til løbende udgifter.
(24)
Boligselskaberne og -foreningerne skal principielt fortsat betale overdragelsesafgiften ved køb af fast ejendom. Da køb og salg og/eller leje af fast ejendom hører til disse virksomheders normale forretningsaktiviteter, kan betaling af denne afgift betragtes som en del af deres løbende driftsudgifter. Ordningen vedrører imidlertid ikke disse løbende driftsudgifter, da den ikke finder anvendelse, hvis boligselskaber og -foreninger blot køber eller sælger fast ejendom.
(25)
Med hensyn til den angiveligt lavere andel af tomme boliger i Berlin bemærker Tyskland, at dette argument ikke holder, da Kommissionen baserer sig på gennemsnitsoplysninger, mens denne andel i nogle områder af Berlin ligger på samme niveau som i de nye delstater. Ifølge Tysklands oplysninger ligger områderne med en sammenlignelig andel (ca. 14 %) først og fremmest i de østlige distrikter, dvs. i Hohenschönhausen, Marzahn-Hellersdorf og Lichtenberg.
(26)
Med hensyn til affolkningen hævder Tyskland, at befolkningstallet i arbejdsmarkedsregion Berlin i de foregående år er faldet, hvilket har resulteret i nedgang i efterspørgslen efter boliger. De statistiske oplysninger, der er fremlagt af Tyskland, viser imidlertid, at Berlin, efter at byen har overtaget funktionen som hovedstad, ikke længere lider under affolkning, men har oplevet en stabil befolkningsudvikling. Oplysningerne bekræfter dog, at de østlige distrikter har et afvandringsmønster i samme omfang som de nye delstater.
(27)
Tyskland bekræfter, at støttebeløbene i forbindelse med fusioner mellem boligselskaber og -foreninger i arbejdsmarkedsregion Berlin er væsentlig højere end i støtteområderne efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det skyldes, at ejendommene i denne region er større og dyrere (8).
(28)
Tyskland er af den opfattelse, at boligselskabernes fusioner og overtagelser generelt får positive følgevirkninger på boligmarkedet som helhed, fordi de nyskabte virksomheder får kapacitet til at indlede den hårdt tiltrængte omstruktureringsproces, der går ud på at få tomme boliger ind på markedet og/eller nedrive forældede boliger. De nødvendige investeringer forsinkes, fordi overdragelsesafgiften belaster disse virksomheders likviditet i betydeligt omfang.
5. VURDERING AF STØTTEN
5.1 Tilstedeværelse af statsstøtte
(29)
Af de grunde, der er angivet i brev af 1. december 2004 (betragtning 20, 21 og 22), og som ikke bestrides af Tyskland, betragter Kommissionen ordningen »overførselsafgift for fast ejendom for boligselskaber i de nye delstater« som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
5.2 Foranstaltningens gyldighed
(30)
Med anmeldelsen af denne støtteordning på udkaststadiet opfylder Tyskland sin forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3.
5.3 Forenelighed
(31)
Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 2 er visse former for støtte forenelig med fællesmarkedet. På baggrund af støttens formål, nemlig nedrivning af tomme boliger med henblik på sanering af boligmarkedet, finder artikel 87, stk. 2, litra a) og b), efter Kommissionens mening ikke anvendelse på denne ordning. Tyskland har heller ikke argumenteret herfor.
(32)
EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra c), finder heller ikke anvendelse, da overudbuddet af boliger ikke skyldes Tysklands og Berlins deling, men skatteforanstaltninger med henblik på at fremme nybyggeri og sanering af boliger i de nye delstater og Berlin i årene 1990 til 1998.
(33)
I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, angives andre støtteformer, der kan være forenelige med fællesmarkedet. I betragtning af ordningens karakter og formål og fysiske anvendelsesområde mener Kommissionen ikke, at EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), finder anvendelse. EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), tillader støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Da arbejdsmarkedsregion Berlin imidlertid er støtteområde efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), finder litra a) ikke anvendelse.
(34)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), finder anvendelse, har Domstolen bl.a. i sin dom af 14. januar 1997 i sag C-169/95, Kongeriget Spanien mod EU-Kommissionen (9), fastslået, at artikel 87, stk. 3, »tillægger Kommissionen en skønsmæssig beføjelse, hvis udøvelse indebærer økonomiske og sociale vurderinger, som må foretages i en fællesskabssammenhæng«. Kommissionen har for bestemte støttetyper fastlagt, hvorledes den udøver sine skønsmæssige beføjelser, det være sig i form af gruppefritagelsesforordninger, EU-rammebestemmelser, retningslinjer eller meddelelser. Hvis der foreligger fortolkende tekster, skal Kommissionen følge dem i sin vurdering.
(35)
Det kan fastslås, at ordningen ikke er begrænset til foranstaltninger efter Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (10) eller foranstaltninger efter Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (11) eller følgende tekster: EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling (12), Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (13) eller Kommissionens forordning (EF) nr. 2204/2002 af 12. december 2002 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til beskæftigelse (14). Derfor er der ikke nogen af disse rammebestemmelser, retningslinjer eller forordninger, der finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (15) finder ikke anvendelse, da støtteordningen ikke gælder miljøbeskyttelse.
(36)
For støtteområder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som arbejdsmarkedsregion Berlin gælder retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (herefter »retningslinjer for regionalstøtte«). Ifølge disse retningslinjer kan der ydes støtte til investeringer og jobskabelse, hvis formålet er udvidelse, modernisering og diversificering af virksomheder i ugunstigt stillede områder. I retningslinjerne fastslås det også, at de støtteforanstaltninger, der er begrænset til en sektor, kan have mærkbare virkninger på konkurrencen på det pågældende marked, selv om virkningerne på den regionale udvikling kan være begrænset.
(37)
Retningslinjerne for regional støtte finder imidlertid kun anvendelse på bestemte former for støtte, f.eks. støtte til initialinvesteringer, jobskabelse og - i undtagelsestilfælde - driftsstøtte. Ifølge punkt 4.15 i disse retningslinjer kan der kun ydes driftsstøtte i regioner, der falder ind under udtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), hvis den på grundlag af sit bidrag til den regionale udvikling, sin karakter og sit omfang står i forhold til de ulemper, den skal opveje.
(38)
Afgiftsfritagelsen for boligselskaber i arbejdsmarkedsregion Berlin udgør ikke en initialinvestering og er ikke knyttet til udvidelse af en eksisterende virksomhed, jf. punkt 4.4 i retningslinjerne. Den vedrører heller ikke jobskabelse i forbindelse med gennemførelse af en initialinvestering, jf. punkt 4.11.
(39)
Ordningen falder derfor ikke ind under eksisterende retningslinjer, rammebestemmelser eller forordninger, der er baseret på EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Kommissionen har derfor vurderet ordningen direkte på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
5.3.1 Forenelighed med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c)
(40)
EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tillader statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske områder, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Ved vurderingen af en støttes forenelighed med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tager Kommissionen hensyn til fællesskabsmålene og undersøger, om støtten i sammenligning med andre fremgangsmåder er egnet til at løse de omhandlede problemer, og om den står i forhold til de tilstræbte mål.
(41)
Sigtet med denne støtteordning er at sanere boligmarkedet i arbejdsmarkedsregion Berlin ved at fjerne overudbuddet og hjælpe boligselskaber og -foreninger med at kunne tilbyde boliger i en kvalitet, der efterspørges i dag. Byggeselskaberne skal have mulighed for at nedrive ubenyttede boliger for at forbedre image og infrastruktur i bestemte områder i arbejdsmarkedsregion Berlin, […].
(42)
Udbedring af fysiske mangler og sanering af […] bykvarterer prioriteres i stigende grad højt i Fællesskabet. Kommissionen har i denne forbindelse godkendt støtteordninger vedrørende byfornyelse direkte på basis af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), f.eks. i Kommissionens beslutning 2003/433/EF af 21. januar 2003 om støtteordningen »fritagelse for stempelafgift på erhvervsejendomme i ugunstigt stillede områder« anmeldt af Det Forenede Kongerige (16) og støtteordning nr. 211/03 »nye frizoner i byområder« (17). I disse beslutninger har Kommissionen anerkendt, at der selv i Fællesskabets mest velhavende byer findes »mangelområder«, der er præget af social udstødelse, et utilfredsstillende fysisk miljø, hvad angår infrastruktur, boliger og sociale faciliteter. Kommissionen har anerkendt, at der er behov for offentlige midler til fremme af byfornyelse og har bekræftet, at disse ordninger er forenelige med fællesskabsmålene om økonomisk og social samhørighed, som også indebærer en udligning af de forskellige udviklingstrin i enkelte byområder.
(43)
Tyskland har indrømmet, at Berlin ikke længere lider under affolkning, efter at byen igen varetager funktionen som hovedstad. Ifølge en befolkningsundersøgelse, der er fremlagt af Tyskland, går indbyggertallet ikke længere tilbage. Disse tal viser dog også, at distrikterne Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg og Hohenschönhausen har oplevet samme afvandring som de nye delstater, og andelen af tomme boliger i Marzahn-Hellersdorf er derfor på 14,1 %.
(44)
Ifølge støtteordningen er fritagelsen for overdragelsesafgiften ikke kun forbeholdt boligselskaber og -foreninger, der ejer fast ejendom i distrikterne Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen eller Neukölln, men gælder også tilsvarende selskaber i hele arbejdsmarkedsregion Berlin. Kommissionen anerkender ganske vist, at saneringsprocessen i Berlin på mange måder vanskeliggøres af byens egenartede fortid, og at de nævnte byområder kan betegnes som »mangelområder«, men den er alligevel overbevist om, at det ikke er hele arbejdsmarkedsregion Berlin, der har brug for støtte til at gennemføre byfornyelse.
(45)
Tyskland har ikke fremlagt oplysninger for arbejdsmarkedsregion Berlin, der dokumenterer, at statsstøtte til fremme af fusioner og overtagelser mellem boligselskaber og -foreninger er et velegnet middel til effektivt at løse problemet med overudbud af boliger i bestemte bykvarterer. Det er stadig uklart, om ordningen resulterer i, at disse virksomheder vil nedrive tomme boliger i distrikter som Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen og Neukölln.
5.3.2 Virkninger på samhandelen i strid med den fælles interesse
(46)
Efter at det er fastslået, at byfornyelse er et af fællesskabsmålene, skal det nu undersøges, om samhandelsvilkårene ændres på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(47)
Tyskland har anerkendt, at de planlagte støttebeløb til fusioner og overtagelser af boligselskaber og -foreninger i arbejdsmarkedsregion Berlin er væsentlig højere end i støtteområder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det skyldes, at ejendommene i arbejdsmarkedsregion Berlin er større og dyrere (18). Tyskland har bekræftet, at støtten til boligselskaber under ordningen kan andrage op til 6,7 mio. EUR. Kommissionen mener, at støtte i et sådan omfang fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen inden for Fællesskabet. Desuden udelukker ordningen ikke, at disse virksomheder fusionerer mere end én gang, og der er ikke fastsat nogen mekanisme for at overvåge kumulering af støtte.
(48)
I betragtning af, at denne foranstaltning gælder samtlige boligselskaber og -foreninger, der ejer ejendomme i arbejdsmarkedsregion Berlin, men at det kun er bestemte bydele, der har behov for byfornyelse, konkluderer Kommissionen, at den påtænkte ordning for arbejdsmarkedsregion Berlin, der er støtteområde efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), ikke står i et rimeligt forhold til det forfulgte mål. Kommissionen finder, at begunstigelse af ejendomstransaktioner i hele arbejdsmarkedsregion Berlin vil vise sig at være ineffektiv, og at støtten vil ændre samhandelsvilkårene og konkurrencen i et omfang, der strider mod den fælles interesse.
6. KONKLUSION
(49)
Retningslinjerne for regionalstøtte finder ikke anvendelse i dette tilfælde. Ordningen støtter hverken initialinvesteringer eller jobskabelse.
(50)
Kommissionen finder, at denne foranstaltning skal undersøges direkte på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), da ingen af de eksisterende EF-rammebestemmelser, retningslinjer eller forordninger finder anvendelse. Byfornyelse er ganske vist et af fællesskabsmålene for at fremme den økonomiske samhørighed og en bærbar udvikling, men målsætningen for den foreliggende foranstaltning er ikke helt i overensstemmelse hermed.
(51)
Foranstaltningen gælder for hele arbejdsmarkedsregion Berlin, men det er kun visse bydele, der lider under mangler. Kommissionen finder derfor, at ordningens anvendelsesområde er urimeligt bredt. Tyskland har ikke dokumenteret, hvorledes foranstaltningen er målrettet de byområder, der har behov for byfornyelse, og hvorledes den vil resultere i nedrivning af tomme huse. Tyskland har indrømmet, at alle boligselskaber og -foreninger i arbejdsmarkedsregion Berlin kan blive omfattet af afgiftsfritagelsen, selv om de ikke ejer ejendomme i de ugunstigt stillede bykvarterer.
(52)
De planlagte støttebeløb i forbindelse med denne foranstaltning er betydelige, især hvis et boligselskab eller en boligforening fusionerer flere gange eller modtager kumulerede støttebeløb. Kommissionen konkluderer derfor, at støtteordningen påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den af Tyskland påtænkte foranstaltning »Fritagelse for ejendomsoverdragelsesafgift ved fusioner mellem boligselskaber og boligforeninger i de nye delstater« er uforenelig med fællesmarkedet for så vidt angår arbejdsmarkedsregion Berlin.
Støtteordningen kan derfor ikke gennemføres.
Artikel 2
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. november 2005.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2005. november 23.)
a Németország által tervezett, „Az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesüléseinek ingatlanátruházási adó alóli mentessége az új tartományokban” elnevezésű támogatási rendszerről - Berlin munkaerő-piaci régió tekintetében
(az értesítés a C(2005) 4434. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2006/566/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke(2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte az érdekelteket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg (1) és e megjegyzésekre figyelemmel,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2004. január 16-án kelt és január 19-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak „Az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesüléseinek ingatlanátruházási adó alóli mentessége az új tartományokban” elnevezésű támogatási rendszert.
(2)
A Bizottság 2004. február 17-én kelt levelében további adatokat kért. Ezeket Németország 2004. március 17-én kelt és március 19-én iktatott levelében közölte.
(3)
Németország 2004. április 26-án kelt levelében és egy 2004. április 10-i megbeszélést követően, amelyen bejelentette a rendszerre vonatkozó további adatok szolgáltatását, határidő-hosszabbítást kért, amelyet a Bizottság 2004. május 10-i levelében hagyott jóvá.
(4)
2004. május 14-én kelt és a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott levelében Németország kiegészítő információkat nyújtott be. 2004. június 30-i és szeptember 14-i levelében a Bizottság további adatokat kért a rendszerről. Ezeket az adatokat Németország 2004. július 29-én kelt és iktatott, valamint 2004. október 6-án kelt és október 15-én iktatott levelében küldte meg.
(5)
2004. december 1-jei levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, miszerint nem él kifogással a rendszer azon részei ellen, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke 3. bekezdésének a) pontja értelmében az új tartományok támogatható területeire (2) korlátozódnak. A Bizottság közölte továbbá azon határozatát, hogy Berlinre, valamint Brandenburgnak a Berlin munkaerő-piaci régióhoz tartozó területeire vonatkozóan - amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatható területek (3) - megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(6)
Ezt a határozatot 2005. március 3-án tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A határozatban a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a szóban forgó támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket (4). Mindazonáltal nem kapott állásfoglalást más érdekelt felektől.
(7)
Németország 2005. február 14-i levelében tette meg észrevételeit.
2. A TÁMOGATÁSI RENDSZER
2.1. Előzmények
(8)
A támogatási intézkedés mentesíti a Berlin munkaerő-piaci régióban ingatlannal rendelkező ingatlanforgalmazó társaságokat és lakásszövetkezeteket egyesülés vagy átvétel esetén az ingatlanátruházási adó alól.
(9)
A valamikori NDK területén több évtizeden keresztül központosított tervezési rendszer alapján építették a lakásokat. Ezzel egyidejűleg a régi épületeket olyannyira sorsukra hagyták, hogy 1990-re a régi építésű lakások jelentős része lakhatatlanná vált. Az újraegyesítés után megélénkült az új építésű lakások és magánházak iránti kereslet, ami az új tartományok és Berlin munkaerő-piaci régió lakáspiaca kínálatának csökkenéséhez vezetett. A szakemberek és politikusok abból indultak ki, hogy a lakáshiány tartós lesz, ezért válaszképpen az 1990-1998 közötti időszakban adókedvezményeket nyújtottak és az új tartományokban, valamint Berlin munkaerő-piaci régióban meggyorsították az új építésű és felújított épületek leírását. Ezen ösztönzők eredményeképpen lakástúlkínálat jött létre, főképp mivel időközben világossá vált, hogy a lakások iránti kereslet a várakozásokkal ellentétben nem növekedett, hanem visszaesett. Jelenleg a túlkínálat kereken 1 millió lakóegységet tesz ki.
(10)
Ezért Németország és az új tartományok úgy határoztak, hogy a „Stadtumbau Ost” (keleti városátépítés) elnevezésű rendszer keretében lebontják az üresen álló lakásokat. A Németországtól kapott tájékoztatás alapján az ingatlanforgalmazó társaságoknak és lakásszövetkezeteknek maguknak kell viselniük a lebontási költségek jelentős részét.
(11)
Németország felhívja a figyelmet arra, hogy az új tartományok és Berlin munkaerő-piaci régió számos ingatlanforgalmazó társaságának és lakásszövetkezetének - az üres lakások magas aránya miatt kiesett bevételekre és a piac viszonylagos széttöredezésére visszavezethető - tőkegyengesége veszélyezteti a szövetségi kormány és a tartományok által szükségesnek ítélt lebontási rendszert, mivel a vállalkozások nem tudják viselni a lebontási költségek rájuk eső részét.
(12)
Németország hangsúlyozza, hogy a kínálat és kereslet közötti egyensúly helyreállításához nem elegendő a túlkínálat egyszerű megszüntetése, hanem a tényleges minőségi igényeknek megfelelő lakótérkínálatra van szükség. Ezért az új tartományok és Berlin munkaerő-piaci régió ingatlanforgalmazó társaságainak és lakásszövetkezeteinek átfogó beruházásokat kell végrehajtaniuk annak érdekében, hogy lakásállományukat a kereslethez igazítsák. Németország véleménye szerint ahhoz, hogy e vállalkozások képesek legyenek beruházásokat eszközölni, lehetővé kell tenni számukra az egyesülést, hogy kihasználhassák annak szinergiahatásait.
(13)
Németország azon a véleményen van, hogy az ingatlanátruházási adó az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesülésének, illetve átvételének akadályát képezi. Az ezen adónem alóli átmeneti mentesség révén lehetővé válna az érintett vállalkozások számára az egyesülés. Az ezzel együtt járó tőkealap-bővülés javítaná az egyesülő vállalkozások esélyét a szükséges bontások költségeinek viselésére, és ezzel egyidejűleg a korszerű lakótérkínálat megteremtéséhez szükséges beruházások megvalósítására.
(14)
Az ingatlanátruházási adót olyan ingatlanátruházásokra vetik ki, amelyek során tulajdonosváltás történik. Az adó valamely ingatlan értékesítés vagy más jogi ügylet révén történő átruházásakor válik esedékessé. Az ingatlanátruházási adó vetítési alapja az ingatlan egyenértéke, mértéke pedig 3,5 %.
2.2. E határozat hatóköre
(15)
2004. december 1-jei levelében a Bizottság nem élt kifogással „Az ingatlanforgalmazó társaságok ingatlanátruházási adó alóli mentessége az új tartományokban” elnevezésű támogatás azon részei ellen, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatható területekre vonatkoznak. E határozat a támogatási rendszernek kizárólag azon részeit érinti, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatható területnek minősülő Berlin munkaerő-piaci régióra vonatkoznak.
2.3. A támogatási rendszer célja
(16)
A rendszer célja Berlin munkaerő-piaci régió lakáspiacának szerkezetváltása a túlkínálat megszüntetése, valamint az ingatlanforgalmazó társaságoknak és lakásszövetkezeteknek a jelenleg keresett minőségű lakótérkínálat kialakítása terén nyújtott segítség révén. Azzal, hogy e vállalkozások számára lehetővé teszi nem használt lakóépületek lebontását, Németország célja Berlin munkaerő-piaci régió bizonyos - rendezetlen fizikai környezettel jellemzett - területei megjelenésének és infrastruktúrájának javítása. […] (5).
2.4. Kedvezményezettek
(17)
A rendszer kedvezményezettjei olyan ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek, amelyek egyesülés vagy átvétel révén szereznek ingatlant Berlin munkaerő-piaci régióban. E határozat alkalmazásában az „ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek” olyan vállalkozások és szövetkezetek, amelyek fő tevékenysége lakások kezelése, építése, értékesítése és bérbeadása. A rendszer nem vonatkozik a nehézségekkel küzdő vállalkozásokra.
(18)
Berlin munkaerő-piaci régióban eddig három, ingatlanforgalmazó társaságok közötti egyesülést terveztek. A Berlinben 1995 és 1998 között végrehajtott egyesülések során az alábbi ingatlanátruházási adóösszegeket jegyezték fel: 3,1 millió EUR egy 19 ingatlant, 1,4 millió EUR egy 39 ingatlant, valamint 6,7 millió EUR egy 491 ingatlant érintő egyesülés során.
2.5. A rendszer időtartama
(19)
A rendszer azon, ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek közötti egyesülésekre és átvételekre korlátozódik, amelyekre 2003. december 31. és 2006. december 31. között kerül sor.
3. AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZAT
(20)
2004. december 1-i levelében a Bizottság az alábbi megfontolások alapján arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett rendszer az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás:
-
Állami források rendelkezésre bocsátásáról van szó, mivel az ingatlanátruházási adó alóli mentesség biztosítása révén Németország egyébként befolyó adóbevételektől esik el.
-
Szelektív jellegű intézkedésről van szó, amelynek célja az új tartományok és Berlin munkaerő-piaci régió bizonyos földrajzi területén egyes vállalkozások, konkrétan az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek előnyben részesítése. A rendszer olyan vállalkozások és szövetkezetek egyesülésére és átvételére korlátozódik, amelyek az új tartományokban és Berlin munkaerő-piaci régióban rendelkeznek ingatlantulajdonnal.
-
A rendszer előnyt jelent az egyesülésben vagy átvételben részt vevő ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek számára, mivel mentesülnek az ingatlanátruházási adó alól, amelyet máskülönben meg kellene fizetniük.
-
Mivel az ingatlanértékesítés a tagállamok közötti kereskedelem tárgyát is képezi, nem zárható ki, hogy a rendszer károsan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.
(21)
Az Olaszország által a bankok javára létrehozott állami támogatási rendszerre vonatkozó 2002/581/EK határozatában (6) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a nehézségekkel küzdő iparágak szerkezetátalakításához nyújtott, az egyesüléseket és átvételeket támogató adómentességek olyan támogatásnak tekintendők, amelyek célja a vállalkozások folyó kiadásainak csökkentése, és ezért működési támogatást jelentenek. Az eljárás megindításáról szóló határozatban azonban nyitva maradt ez a kérdés, mivel a Bizottság figyelembe vette a Németország által felhozott érveket, amelyek azt voltak hivatottak bemutatni, hogy a szóban forgó támogatási rendszer másképp is megítélhető.
(22)
A Bizottságnak az alábbi okok miatt kétségbe vonta, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alá tartozó Berlin munkaerő-piaci régióra vonatkozó német rendszer arányban áll az általa elérni kívánt céllal, valamint hogy a rendszer nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben:
-
Az üresen álló lakások aránya Berlinben lényegesen alacsonyabb (a magántulajdonú lakások 5,3 %-a, illetve az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek lakásainak 8,77 %-a), mint az új tartományokban, ahol 14,2 %-ot tesz ki. Szinte valamennyi üresen álló lakás Berlin keleti városrészeiben található.
-
Németország nem szolgált adattal annak bizonyítására, hogy Berlin munkaerő-piaci régiót a rendszer által lefedett, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatható területekhez hasonlóan elvándorlás jellemezné.
-
Míg az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti területeken az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesülése kapcsán fizetendő ingatlanátruházási adó 150 000 EUR és 1,5 millió EUR között mozgott, ugyanezen összegek Berlin esetében az eddigi tapasztalatok alapján 1,4 és 6,7 millió EUR között voltak.
-
Németország nem szolgáltatott adatokat annak alátámasztására, hogy az átmeneti adómentesség alkalmas Berlin munkaerő-piaci régió ingatlanpiacának felélénkítésére és ezen túlmenően is kedvező következményekkel jár, valamint hogy felettébb valószínűtlen, hogy a szanálásban való magángazdasági részesedés állami beavatkozás nélkül is létrejönne.
4. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(23)
Németország azon a véleményen van, hogy az e rendszer keretében nyújtott támogatások nem minősülnek a regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (7) értelmében vett működési támogatásnak. E támogatási rendszer különlegessége abban rejlik, hogy a Berlin munkaerő-piaci régióban lebonyolított ingatlanügyleteket mentesíti az ingatlanátruházási adó alól. Kedvezményezettek a részt vevő ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek, amennyiben az ügylet esetében egyesülésről vagy átvételről van szó. Csak ebben az esetben élveznek az érintett vállalkozások átmeneti mentességet az ingatlanátruházási adó alól. Mivel két ingatlanforgalmazó társaság vagy lakásszövetkezet között egyesülésre vagy átvételre alapvetően egyszer kerül sor, Németország szerint a támogatás nem tekinthető a folyó kiadásokhoz nyújtott támogatásnak.
(24)
Az ingatlanforgalmazó társaságoknak és lakásszövetkezeteknek az ingatlanvásárlás után alapvetően továbbra is meg kell fizetniük az ingatlanátruházási adót. Mivel az ingatlanok vétele és eladása és/vagy bérbeadása e vállalkozások szokásos üzleti tevékenységei közé tartozik, az ingatlanátruházási adó fizetése a folyó működési költségek közé sorolható. A támogatási rendszer azonban nem e folyó működési kiadásokat érinti, hiszen nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek ingatlant értékesítenek vagy vásárolnak.
(25)
A Berlinben üresen álló lakások állítólag alacsonyabb aránya kapcsán Németország cáfolja ezt az általános állítást, mivel a Bizottság átlagadatokra hivatkozik, míg ez az arány Berlin egyes kerületeiben az új tartományokéhoz hasonló méretű. Németország adatai alapján azon területek, ahol az üresen álló lakások aránya összehasonlítható (kereken 14 %), elsősorban a keleti városrészekben találhatók, vagyis Hohenschönhausenben, Marzahn-Hellersdorfban és Lichtenbergben.
(26)
Az elvándorlást illetően úgy érvel Németország, hogy Berlin munkaerő-piaci régióban a népesség jelentősen csökkent, ami a lakótér iránti kereslet visszaeséséhez vezetett. A Németország által benyújtott statisztikai adatok azonban azt mutatják, hogy Berlin, miután visszanyerte fővárosi funkcióját, nem szenved népességcsökkenéstől, hanem stabil népességalakulás jellemzi. Mindazonáltal az adatok alátámasztják, hogy a keleti városrészek az új tartományokéhoz hasonló mértékű elvándorlásnak vannak kitéve.
(27)
Németország megerősíti, hogy az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesüléséhez kapcsolódó támogatási összegek Berlin munkaerő-piaci régióban lényegesen magasabbak, mint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatható területeken, ami e régió ingatlanainak méretére és nagyobb értékére vezethető vissza (8).
(28)
Németország azon a véleményen van, hogy az ingatlanforgalmazó társaságok egyesülése és átvétele pozitív hatással lesz a teljes lakáspiacra, mivel az újonnan létrejövő vállalkozások megfelelő kapacitással rendelkeznek a régóta esedékes szerkezetátalakítási folyamatok bevezetéséhez, vagyis az üresen álló lakások piacra viteléhez és/vagy a lelakott lakások lebontásához. Mivel az ingatlanátruházási adó e vállalkozások likviditását jelentősen terheli, az adófizetés késleltetné a beruházásokat.
5. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
5.1. Állami támogatás megléte
(29)
A 2004. december 1-jei levelében felsorolt (20., 21. és 22. preambulumbekezdés) és Németország által nem vitatott okokból kifolyólag a Bizottság véleménye szerint az ingatlanforgalmazó társaságoknak az új tartományokban az ingatlanátruházási adó alóli mentességére vonatkozó támogatási rendszer állami támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.
5.2. Törvényesség
(30)
E támogatási rendszer tervezet szakaszban történő bejelentésével Németország teljesítette az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeit.
5.3. Összeegyeztethetőség
(31)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése értelmében a támogatások bizonyos fajtái összeegyeztethetőek a közös piaccal. Tekintettel a támogatás céljára (azaz az üresen álló lakások lebontása a lakáspiac szanálása érdekében), a Bizottság véleménye szerint erre a rendszerre nem alkalmazható az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, amit Németország sem állított.
(32)
Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének c) pontja sem alkalmazható, mivel a lakástúlkínálat nem Németország és Berlin felosztására, hanem az 1990 és 1998 közötti, az új tartományokban és Berlinben új lakások építését és lakások szanálását ösztönző adópolitikai intézkedésekre vezethető vissza.
(33)
Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése felsorolja azon egyéb támogatási formákat, amelyek a közös piaccal összeegyeztethetők. Tekintettel a rendszer jellegére és céljára, valamint az általa lefedett térségre, a Bizottság úgy véli, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontja nem alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Mivel azonban Berlin munkaerő-piaci régió az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatható terület, az a) pont nem alkalmazható.
(34)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt kivétel alkalmazhatóságával kapcsolatban az Európai Közösségek Bírósága többek között a C-169/95 számú, Spanyol Királyság kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (9) úgy határozott, hogy a 87. cikk (3) bekezdése „széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottságnak, amellyel az a Közösség egészére vonatkozó gazdasági és társadalmi értékelések alapján él”. Egyes támogatási formák esetében a Bizottság rögzítette, milyen módon él a rendelkezésére álló mérlegelési jogkörrel, történjen az csoportmentességet biztosító rendeletek, keretszabályok, iránymutatások vagy közlemények révén. Amennyiben rendelkezésre állnak értelmező szövegek, a Bizottságnak fel kell használnia azokat a támogatás értékelése során.
(35)
Meg kell állapítani, hogy a rendszer nem korlátozódik az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletnek (10) megfelelő intézkedésekre, sem a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásnak (11) megfelelő intézkedésekre, sem pedig az alábbi szövegekre: a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokról szóló keretszabályok (12), az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (13), illetve az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (14). Ezért a szóban forgó ügyben ezen iránymutatások, keretszabályok és rendeletek egyike sem alkalmazható. A környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásokról szóló keretszabály (15) nem alkalmazható, mivel a támogatási rendszer nem környezetvédelmi célú.
(36)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatható területekre, mint a Berlin munkaerő-piaci régió is, a regionális célkitűzésű állami támogatásokról szóló iránymutatások (a továbbiakban: regionális támogatásokról szóló iránymutatások) vonatkoznak. Ezen irányelvek értelmében a beruházások és a munkahelyteremtő intézkedések akkor támogathatók, ha hátrányos helyzetű régiókban lehetővé teszik a vállalkozások bővítését, korszerűsítését és diverzifikálását. Az iránymutatások azt is rögzítik, hogy a valamely gazdasági területre korlátozott támogatások érezhető hatással lehetnek az érintett piacok versenyére, míg a regionális fejlődésre gyakorolt hatásuk többnyire korlátozott.
(37)
A regionális támogatásokról szóló iránymutatások azonban csak a támogatások bizonyos formáira alkalmazhatók, mint például a kezdeti beruházásokhoz és munkahelyteremtéshez nyújtott támogatásokra, valamint - kivételes esetekben - működési támogatásokra. Ezen iránymutatás 4.15. pontja értelmében működési támogatás csak olyan régiókban nyújtható, amelyek szóba jöhetnek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő kivételek szempontjából, amennyiben azok a regionális fejlődéshez való hozzájárulásuk, jellegük és nagyságuk alapján megfelelő arányban állnak a megszüntetendő hátrányokkal.
(38)
A Berlin munkaerő-piaci régióban működő vállalkozásoknak nyújtott adómentesség sem kezdeti beruházáshoz, sem meglévő vállalkozásnak az iránymutatások 4.4. pontja szerinti bővítéséhez nem kapcsolódik. Nem vonatkozik a 4.11. pont szerinti, kezdeti beruházás végrehajtásához kapcsolódó munkahelyteremtéshez sem.
(39)
Így ez a rendszer nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló meglévő iránymutatások, keretszabályok és rendeletek hatókörébe. Ezért a Bizottság közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján értékelte.
5.3.1. Összeegyeztethetőség az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával
(40)
Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja lehetővé teszi állami támogatás nyújtását bizonyos gazdasági ágazatok vagy gazdasági területek fejlődésének ösztönzéséhez, amennyiben az a kereskedelmi feltételeket nem gátolja a közös érdekekkel ellentétes módon. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőség vizsgálata során a Bizottság figyelembe veszi a közösségi célokat, és megállapítja, hogy a támogatás más eljárási módokhoz képest alkalmas-e az adott probléma megoldására, valamint hogy megfelelő arányban van-e az elérni kívánt céllal.
(41)
E támogatási rendszer célja Berlin munkaerő-piaci régió lakáspiacának szanálása a túlkínálat megszüntetése révén, valamint segítség nyújtása az ingatlanforgalmazó társaságoknak és lakásszövetkezeteknek a jelenlegi keresletnek megfelelő minőségű lakótérkínálat kialakításában. A lakásépítő vállalkozások számára lehetővé kell tenni a használaton kívüli lakóházak lebontását Berlin munkaerő-piaci régió bizonyos területei […] megjelenésének és infrastruktúrájának javítása érdekében.
(42)
A fizikai hiányosságok megszüntetése és a […] városrészek szanálása a Közösség egyik egyre sürgetőbbé váló politikai prioritása. A Bizottság ennek szellemében engedélyezett olyan, a városok újbóli életrekeltését célzó támogatási rendszereket, amelyek közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapulnak, mint például a hátrányos helyzetű területek kereskedelmi célú tulajdonainak illetékbélyeg alóli mentességére vonatkozó, az Egyesült Királyság által bejelentett támogatási rendszerről szóló, 2003. január 21-i 2003/433/EK bizottsági határozatban (16), vagy az N 211/03 számú, új támogatott városrészekre vonatkozó támogatási rendszer (17) esetében. E határozatokban a Bizottság elismerte, hogy még a Közösség legjómódúbb városaiban is vannak társadalmi kirekesztéssel, valamint a fizikai környezet tekintetében elégtelen infrastruktúrával, lakótérrel és szociális létesítményekkel jellemzett hátrányos helyzetű városrészek. A Bizottság elismerte, hogy a városmegújítási folyamatokhoz szükség van állami forrásokra, és megerősítette e rendszerek összeegyeztethetőségét a gazdasági és társadalmi összetartás közösségi céljaival, ami az egyes városi területek fejlődése közötti különbségek megszüntetését is magában foglalja.
(43)
Németország elismerte, hogy Berlin, amióta újból betölti fővárosi funkcióját, már nem szenved népességcsökkenéstől. Egy Németország által benyújtott demográfiai tanulmány alapján a lakosságszám nem fog csökkenni. Ezekből az adatokból azonban az is kiderül, hogy Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg és Hohenschönhausen városrészekben az új tartományokhoz hasonló elvándorlási folyamat figyelhető meg, aminek következményeként Marzahn-Hellersdorfban az üresen álló lakások aránya 14,1 %.
(44)
A támogatási rendszer azonban nemcsak a Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen, illetve Neukölln körzetekben ingatlantulajdonnal rendelkező ingatlanforgalmazó társaságokat és lakásszövetkezeteket kívánja mentesíteni az ingatlanátruházási adó alól, hanem valamennyi ilyen vállalkozást Berlin munkaerő-piaci régióban. A Bizottság elismeri ugyan, hogy a szanálási folyamatot Berlinben - annak egyedülálló múltja miatt - számos tényező nehezíti, valamint hogy az említett városrészek a „hiányterületek” közé sorolhatók, ám azon a véleményen van, hogy a városmegújítás ösztönzéséhez nincs a teljes Berlin munkaerő-piaci régiónak szüksége támogatásra.
(45)
Németország nem szolgáltatott olyan adatokat Berlin munkaerő-piaci régióról, amelyek bizonyítanák, hogy meghatározott városrészek lakástúlkínálatának leépítéséhez az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesülésének és átvételének ösztönzéséhez nyújtott állami támogatások jelentik a megfelelő eszközt. Továbbra sem világos, hogy a rendszer eredményeképpen e vállalkozások tényleg lebontják-e a Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Hohenschönhausen és Neukölln, illetve hasonló körzetekben üresen álló lakásokat.
5.3.2. A kereskedelemre gyakorolt, közös érdekkel ellentétes hatás
(46)
Miután rögzítették, hogy a városmegújítás a Közösség által követett célok közé tartozik, most azt kell megállapítani, hogy a kereskedelmi feltételek a közös érdekkel ellentétes mértékben sérülnek-e.
(47)
Németország elismerte, hogy az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesüléséhez kapcsolódó előirányzott támogatási összegek Berlin munkaerő-piaci régióban lényegesen magasabbak, mint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatható területeken, ami e régió ingatlanainak méretére és nagyobb értékére vezethető vissza (18). Németország megerősítette, hogy a rendszer keretében ingatlanforgalmazó társaságoknak nyújtott támogatások összege akár 6,7 millió eurót is kitehet. A Bizottság azon a véleményen van, hogy az ilyen mértékű támogatások torzítják a versenyt és korlátozzák a Közösségen belüli kereskedelmet. Ezenkívül a rendszer nem zárja ki, hogy e vállalkozások egynél többször egyesüljenek, és nem áll rendelkezésre a támogatások halmozódását felügyelő rendszer.
(48)
Tekintettel arra, hogy ezen intézkedés valamennyi, Berlin munkaerő-piaci régióban ingatlantulajdonnal rendelkező ingatlanforgalmazó társaságra és lakásszövetkezetre kiterjed, viszont csupán bizonyos városrészekben van szükség városépítészeti megújításra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Németország által az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatható területnek minősülő Berlin munkaerő-piaci régió számára előirányzott támogatási rendszer nem áll arányban a követett céllal. A Bizottság véleménye szerint a teljes Berlin munkaerő-piaci régióban nyújtott kedvezmény hatástalannak bizonyulna, és a támogatások a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolnák a kereskedelmet és a versenyt.
6. KÖVETKEZTETÉSEK
(49)
A regionális támogatásokról szóló iránymutatások erre az esetre nem alkalmazhatók. A rendszer sem kezdeti beruházásokat, sem munkahelyteremtést nem ösztönöz.
(50)
A Bizottság helyénvalónak találja közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját ezen intézkedés értékelésének alapjául venni, mivel a meglévő keretszabályok, iránymutatások és rendeletek egyike sem alkalmazható. Ugyan a városmegújítás egyike a Közösség gazdasági összetartás és a fenntartható fejlődés ösztönzésére irányuló céljainak, ám a szóban forgó intézkedés ebben a formában nem alkalmas erre.
(51)
Az intézkedés Berlin munkaerő-piaci régió egészére vonatkozik, miközben csupán bizonyos városrészekben tapasztalhatók hiányjelenségek. Ezért a Bizottság a rendszer alkalmazási körét aránytalanul szélesnek találja. Németország nem fejtette ki, milyen módon célozza az intézkedés a városmegújítást igénylő városrészeket, és hogyan vezet végső soron az üresen álló házak lebontásához. Németország elismerte, hogy az intézkedés keretében az ingatlanátruházási adó alóli mentesség szempontjából Berlin munkaerő-piaci régió valamennyi ingatlanforgalmazó társasága és lakásszövetkezete szóba jöhet, akkor is, ha a hátrányos helyzetű városrészekben nem rendelkeznek ingatlannal.
(52)
Az ezen intézkedés keretében előirányzott támogatások jelentősek, különösen ha valamely ingatlanforgalmazó társaság vagy lakásszövetkezet többször fuzionál vagy kumulált támogatást kap. Ebből arra következtet a Bizottság, hogy a támogatási rendszer a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolja,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Berlin munkaerő-piaci régió tekintetében a Németország által tervezett, „Az ingatlanforgalmazó társaságok és lakásszövetkezetek egyesüléseinek ingatlanátruházási adó alóli mentessége az új tartományokban” elnevezésű támogatási rendszer nem összeegyeztethető a közös piaccal.
A támogatási rendszer ezért nem hajtható végre.
2. cikk
Németország a határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.
3. cikk
E határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2005. november 23-án