RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 105 A, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (2),
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) På Det Europæiske Råds møde i Madrid den 15. og 16. december 1995 vedtoges scenariet for overgangen til den fælles valuta, i henhold til hvilket euromønterne senest indføres den 1. januar 2002; der træffes beslutning om den nøjagtige dato, hvor euromønterne skal sættes i omløb, når Rådet vedtager forordningen om indførelse af euroen, umiddelbart efter at afgørelsen om medlemsstaternes indførelse af euroen som én fælles valuta er truffet, hvilket skal ske så tidligt som muligt i løbet af 1998;
(2) i henhold til artikel 105 A, stk. 2, i traktaten kan medlemsstaterne udstede mønter med forbehold af Den Europæiske Centralbanks (ECB) godkendelse af omfanget heraf, og Rådet, der træffer afgørelse efter fremgangsmåden i artikel 189 C og efter høring af ECB, kan vedtage foranstaltninger med henblik på at harmonisere den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for alle mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i den udstrækning det er nødvendigt af hensyn til mønternes smidige omløb i Fællesskabet;
(3) Det Europæiske Monetære Institut har meddelt, at seddelrækken i euro vil gå fra 5 euro til 500 euro; sedlernes og mønternes pålydende værdi skal give mulighed for, at der let kan foretages kontantbetalinger af beløb udtrykt i euro og cent;
(4) Rådet gav Fællesskabets møntdirektører mandat til at udarbejde en beretning om et fælles europæisk møntsystem; de fremlagde en beretning i november 1996 og en revideret beretning i februar 1997, der beskriver de nye euromønters pålydende værdi og tekniske specifikationer (diameter, tykkelse, vægt, farve, sammensætning og rand);
(5) det nye europæiske fælles møntsystem bør skabe tillid i offentligheden og bør medføre teknologiske innovationer, som kan etablere det som et sikkert, pålideligt og effektivt system;
(6) offentligt accept af det nye system er et af hovedformålene med Fællesskabets møntsystem; offentlighedens tillid til det nye system vil afhænge af de fysiske karakteristika af euromønterne, som bør være så brugervenlige som muligt;
(7) forbrugersammenslutninger, Den Europæiske Blindeorganisation og repræsentanter for automatindustrien er blevet hørt for at tage hensyn til vigtige møntbrugerkategoriers specifikke krav; for at sikre en smidig overgang til euroen og fremme brugernes accept af det nye møntsystem skal det garanteres, at visuelle og taktile karakteristika gør det let at skelne mønterne fra hinanden;
(8) det vil være lettere at genkende og blive fortrolig med de nye euromønter, hvis diameterens størrelse bringes i overensstemmelse med mønternes pålydende værdi;
(9) på grund af 1- og 2-euros høje værdi er der behov for nogle særlige sikkerhedsforholdsregler for at reducere mulighederne for forfalskning; de mest effektive sikkerhedsforholdsregler i dag anses for at være en teknik til møntfremstilling i tre lag og kombinationen af to forskellige farver i én mønt;
(10) at give mønterne henholdsvis en europæisk og en national side er en egnet måde at udtrykke tanken om den europæiske monetære union mellem medlemsstaterne og kan i væsentlig grad øge borgernes accept af mønterne;
(11) Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 30. juni 1994 direktiv 94/27/EF (4), som begrænsede anvendelse af nikkel i visse produkter i erkendelse af, at nikkel kan forårsage allergier under visse omstændigheder; mønter er ikke omfattet af dette direktiv; nogle medlemsstater anvender ikke desto mindre en nikkelfri legering kaldet Nordic Gold i deres nuværende møntsystem af hensyn til den offentlige sundhed; det synes ønskeligt at reducere nikkelindholdet i mønter ved overgangen til et nyt møntsystem;
(12) møntdirektørernes forslag bør derfor i princippet følges og kan tilpasses for at tage hensyn til vigtige møntbrugerkategoriers specifikke krav og til behovet for at mindske anvendelsen af nikkel i mønter;
(13) af alle de foreskrevne tekniske specifikationer for euromønter er alene angivelsen af tykkelsen af vejledende art, eftersom en mønts faktiske tykkelse afhænger af den foreskrevne diameter og vægt -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den første række af euromønter omfatter otte pålydende værdier fra 1 cent til 2 euro med følgende tekniske specifikationer:
TABELPOSITION
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat i overensstemmelse med traktaten og med forbehold for artikel 109 K, stk. 1, og protokol nr. 11 og 12.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 1998.
A Tanács 975/98/EK rendelete
(1998. május 3.)
a forgalomba hozatalra szánt euro-érmék címleteiről és technikai jellemzőiről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 105a. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Monetáris Intézet véleményére [2],
a Szerződés 189c. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően [3],
(1) mivel az Európai Tanács 1995. december 15-16-i madridi ülésén elfogadták a közös valutára történő áttérés forgatókönyvét, amely rendelkezik az euro-érmék legkésőbb 2002. január 1-jei bevezetéséről; mivel az euroérmék kibocsátásának pontos időpontjáról akkor döntenek, amikor a Tanács elfogadja az euro bevezetéséről szóló rendeletét, vagyis haladéktalanul azt követően, hogy 1998-ban a lehető leghamarabb döntés születik az eurót közös valutaként elfogadó tagállamokról;
(2) mivel a Szerződés 105a. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok pénzérméket bocsátanak ki az Európai Központi Bank (EKB) által jóváhagyott mennyiségben, és a Tanács a Szerződés 189c. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően és az EKB-val történt konzultációt követően intézkedéseket fogadhat el a forgalmi érmék címleteinek és technikai jellemzőinek harmonizációja érdekében a Közösségen belüli zökkenőmentes pénzérmeforgalom lehetővé tételéhez szükséges mértékben;
(3) mivel az Európai Monetáris Intézet jelezte, hogy az euro-bankjegyek címletei 5 eurótól 500 euróig fognak terjedni; mivel a bankjegyek és érmék címleteinek lehetővé kell tenniük, hogy az euróban és centben kifejezett összegek készpénzbeli kifizetése könnyen végrehajtható legyen;
(4) mivel a Közösség pénzverdéinek vezetői felhatalmazást kaptak a Tanácstól egy egységes európai pénzérmerendszer tanulmányozására és arról szóló jelentés készítésére; mivel 1996 novemberében benyújtottak egy jelentést, majd ezt követően 1997 februárjában egy felülvizsgált jelentést, amely felvázolja az új euro-érmék címleteit és technikai jellemzőit (átmérő, vastagság, súly, szín, összetétel és az érme pereme);
(5) mivel az új egységes európai pénzérmerendszernek élveznie kell a közbizalmat, és olyan technológiai innovációkkal kell járnia, melyek biztonságos, megbízható és hatékony rendszerként hozzák létre;
(6) mivel a közösségi pénzérmerendszer egyik fő célja, hogy az új rendszert a nyilvánosság elfogadja; mivel az új rendszerbe vetett közbizalom az euro-érmék fizikai jellemzőitől függ, amelyeknek a lehető leginkább felhasználóbarátnak kell lenniük;
(7) mivel konzultációkat folytattak a fogyasztói szervezetekkel, a Vakok Európai Szövetségével és az árusítóautomata-üzletág képviselőivel annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az érmehasználók főbb csoportjainak egyedi igényeit; mivel az euróra történő zökkenőmentes átállás biztosítása és annak érdekében, hogy megkönnyítsék az új pénzérmerendszer elfogadását a fogyasztók körében, biztosítani kell, hogy az érmék vizuális és tapintási jellemzőik alapján könnyen megkülönböztethetőek legyenek egymástól;
(8) mivel az új euro-érmék könnyebben megkülönböztethetők lesznek, és könnyebben hozzájuk lehet szokni, ha összefüggés van átmérőjük és címletük között;
(9) mivel az 1 és 2 eurós érmék esetében, tekintettel nagy értékükre, szükség van bizonyos különleges biztonsági jellemzőkre a csalás lehetőségének csökkentése érdekében; mivel az érméket három rétegben és két különböző szín kombinációjával gyártó technikának a használatát tekintik a jelenleg elérhető leghatékonyabb biztonsági jellemzőket biztosító eljárásnak;
(10) mivel az, hogy az érméknek egy európai és egy nemzeti oldala lesz, megfelelő kifejezése a tagállamok közötti európai monetáris unió gondolatának, és jelentősen növelheti az érmék elfogadottságát az európai polgárok körében;
(11) mivel 1994. június 30-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a 94/27/EK irányelvet [4], amely korlátozta a nikkel használatát bizonyos termékekben, elismerve, hogy a nikkel bizonyos körülmények között allergiát okozhat; mivel a pénzérmék nem képezik tárgyát ennek az irányelvnek; mivel mindazonáltal egyes tagállamok közegészségügyi megfontolásokból már használnak egy nikkelmentes ötvözetet jelenlegi pénzérmerendszerükben, amelynek "Nordic gold" (réz-alumínium-cink-ón ötvözet) a neve; mivel szükségesnek tűnik az érmék nikkeltartalmának csökkentése egy új pénzérmerendszerre történő áttérés során;
(12) mivel ennélfogva helyénvaló elvben követni a pénzverdék fent említett vezetőinek javaslatát és azt csak a szükséges mértékben módosítani, figyelembe véve különösen az érmehasználók fontos csoportjainak sajátos igényeit, és azt a szükségszerűséget, hogy csökkenteni kell az érmék nikkeltartalmát;
(13) mivel az euro-érmékre előírt összes technikai jellemző közül egyedül a vastagságra megadott érték tájékoztató jellegű, tekintettel arra, hogy egy érme tényleges vastagsága az előírt átmérőtől és súlytól függ,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az euro-érmék első sorozata nyolc címletet tartalmaz az 1 centtől a 2 euróig terjedő skálán a következő technikai jellemzőkkel:
Címlet (euro) | Átmérő (mm) | Vastagság (mm) | Súly (gramm) | Alak | Szín | Összetétel | Perem |
2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | kerek | külső rész: fehér | réz-nikkel (Cu75Ni25) | finoman recézett, mintás szélfelirattal |
belső rész: sárga | három réteg: réz-cink-nikkel/nikkel/réz-cink-nikkel ötvözet (CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5) |
1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | kerek | külső rész: sárga | réz-cink-nikkel (CuZn20Ni5) | szaggatottan recézett |
belső rész: fehér | három réteg: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |
0,50 | 24,25 | 1,69 | 7 | kerek | sárga | "Nordic gold" (réz-alumínium-cink-ón ötvözet) Cu89Al5Zn5Sn1 | durván recézett |
0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | "spanyol virág" alakú | sárga | "Nordic gold" Cu89Al5Zn5Sn1 | sima |
0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | kerek | sárga | "Nordic gold" Cu89Al5Zn5Sn1 | durván recézett |
0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | kerek | vörös | vörösréz bevonatú acél | sima |
0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | kerek | vörös | vörösréz bevonatú acél | sima, horonnyal |
0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | kerek | vörös | vörösréz bevonatú acél | sima |
2. cikk
Ez a rendelet 1999. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződésnek megfelelően, a 109k. cikk (1) bekezdésére, valamint a 11. és 12. sz. jegyzőkönyvre is figyelemmel, teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1998. május 3-án.