DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EF) Nr. 25/2009
af 19. december 2008
om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdet)
(ECB/2008/32)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2531/98 af 23 november 1998 om Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver (2), særlig artikel 6, stk. 4,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdet) (3),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (4) og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 2423/2001 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2001/13) (5) er blevet ændret betydeligt flere gange. Da der nu er behov for yderligere ændringer af denne forordning, bør den af hensyn til klarhed og gennemsigtighed omarbejdes.
(2)
Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) kræver til opfyldelse af sine opgaver, at MFI-sektoren udarbejder konsoliderede balancer. Hovedformålet er at forsyne Den Europæiske Centralbank (ECB) med et omfattende statistisk billede af den monetære udvikling i de deltagende medlemsstater, der betragtes som et samlet økonomisk område. Disse statistikker omfatter de aggregerede finansielle aktiver og passiver med hensyn til beholdninger og transaktioner med udgangspunkt i en fuldstændig og homogen pengesektor og rapporteringspopulation og udarbejdes regelmæssigt. Det er desuden nødvendigt med tilstrækkeligt detaljerede statistiske data for at sikre den fortsatte analytiske værdi af de beregnede monetære aggregater og modparter på dette område.
(3)
I overensstemmelse med EF-traktaten og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (ESCB-statutten) skal ECB vedtage forordninger i det omfang, det er nødvendigt for at udføre ESCB's opgaver som defineret i ESCB-statutten og i visse tilfælde fastsat i Rådets bestemmelser i henhold til traktatens artikel 107, stk. 6.
(4)
ECB skal ifølge ESCB-statuttens artikel 5.1 med støtte fra de nationale centralbanker indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB's opgaver, enten fra de kompetente nationale myndigheder eller direkte fra de økonomiske enheder. ESCB-statuttens artikel 5.2 foreskriver, at de nationale centralbanker i videst muligt omfang skal udføre de opgaver, der er beskrevet i artikel 5.1.
(5)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2533/98 skal ECB specificere den faktiske rapporteringspopulation inden for referencerapporteringspopulationen og kan helt eller delvist fritage nærmere angivne klasser af rapporteringsenheder fra dens statistiske rapporteringskrav. Ifølge artikel 6, stk. 4, kan ECB vedtage forordninger med nærmere angivelse af betingelserne for udøvelse af verifikationsretten eller retten til at foranstalte tvungen indsamling af statistisk information.
(6)
I henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 2533/98 skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af ESCB-statuttens artikel 5.
(7)
Det kan være hensigtsmæssigt for de nationale centralbanker at indsamle de statistiske oplysninger fra den faktiske rapporteringspopulation, der er nødvendige for at opfylde ECB's statistiske krav, inden for rammerne af en bredere statistisk indberetning, som de nationale centralbanker afstikker under eget ansvar i overensstemmelse med fællesskabsretten, national ret eller etableret praksis, og som også tjener andre statistiske formål, så længe opfyldelsen af ECB's statistiske krav ikke bringes i fare. Dette vil også kunne begrænse indberetningsbyrden. Af hensyn til gennemsigtigheden er det i disse tilfælde passende at underrette rapporteringsenhederne om, at der er indsamlet data, som tjener andre statistiske formål. I særlige tilfælde kan ECB til opfyldelse af sine krav basere sig på statistiske oplysninger, der er indsamlet med disse andre formål for øje.
(8)
Disse statistiske krav har den største detaljeringsgrad for modparter, der indgår i den pengeholdende sektor. Der kræves detaljerede data om: a) indlån opdelt efter delsektor og løbetid og desuden klassificeret efter valuta med henblik på en nærmere analyse af udviklingen med hensyn til M3's komponenter denomineret i udenlandsk valuta og på undersøgelsen af graden af substituerbarhed mellem M3's komponenter denomineret i udenlandsk valuta og komponenterne denomineret i euro; b) udlån opdelt efter delsektor, løbetid, formål, rentetilpasning og valuta, da disse oplysninger betragtes som væsentlig for den monetære analyse; c) positioner over for andre MFI'er i det omfang, det er nødvendigt for at udligne beholdninger mellem MFI'erne indbyrdes eller for beregning af reservekravsgrundlaget; d) positioner over for residenter uden for euroområdet (resten af verden) med hensyn til »tidsindskud med en løbetid på over to år«, »indskud med opsigelsesvarsel på over to år« samt »genkøbsforretninger« med det formål at beregne reservekravsgrundlaget underlagt den positive reservekravskoefficient; e) positioner over for resten af verden for samlede indlån med det formål at lave en opstilling over eksterne modparter; f) indlån og lån over for resten af verden opdelt på oprindelige løbetider på under og over ét år af hensyn til betalingsbalance og finansielle statuskonti.
(9)
Hvor dette kan lette indberetningsbyrden for kreditinstitutter og støtte udviklingen af forbedrede statistikker, opfordres de nationale centralbanker til at fremme en indberetningsordning værdipapir-for-værdipapir til brug for indsamling af den statistiske information om MFI'ernes værdipapirporteføljer, som kræves i denne forordning. Med hensyn til pengemarkedsforeninger kan de nationale centralbanker tillade, at de indberetter i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks forordning/EF) nr. 958/2007 af 27. juli 2007 om statistik vedrørende investeringsforeningers aktiver og passiver (ECB/2007/8) (6) for at lette byrden for fondsforvaltere.
(10)
ECB beregner finansielle transaktioner som forskellen mellem positioner af beholdninger på indberetningsdatoerne ultimo måneden, hvor virkningen af ændringer, som opstår som følge af andre ikke-transaktionsmæssige påvirkninger, er fjernet. Kravene til rapporteringsenhederne omfatter ikke valutakursændringer, som beregnes af ECB ud fra beholdningsdata valuta-for-valuta, der tilvejebringes af rapporteringsenhederne, eller omklassifikationer, som de nationale centralbanker selv indsamler ved hjælp af diverse informationskilder, som de allerede råder over.
(11)
I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2531/98 kan ECB vedtage forordninger eller beslutninger om fritagelse af institutioner for reservekrav, om specifikation af grundlaget for at udelade eller fratrække passiver, som en institution skylder en anden institution, fra reservekravsgrundlaget og om opstilling af forskellige reservekravskoefficienter for særlige passivkategorier. Artikel 6 i forordning (EF) nr. 2531/98 giver ECB hjemmel til fra institutionerne at indsamle de oplysninger, der er nødvendige for anvendelse af reservekravet, samt til at verificere nøjagtigheden og kvaliteten af de oplysninger, som institutionerne fremsender, for at eftervise opfyldelsen af reservekravet. Med henblik på at nedbringe den samlede indberetningsbyrde er det ønskværdigt, at de statistiske oplysninger vedrørende den månedlige balance anvendes til regelmæssig beregning af reservekravsgrundlaget i kreditinstitutterne, der er underlagt ESCB's reservekravssystem, i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 1745/2003 af 12. september 2003 om anvendelse af mindstereserver (ECB/2003/9) (7).
(12)
Det er nødvendigt at fastsætte særlige procedurer for fusioner og spaltninger, der involverer kreditinstitutter, for at præcisere disse institutioners forpligtelser med hensyn til reservekrav.
(13)
ECB har behov for information om MFI'ernes aktivitet vedrørende securitisation for at kunne fortolke udviklingen i kredit og långivning i euroområdet. Sådan information supplerer desuden data, der indberettes i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 24/2009 af 19. december 2008 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2008/30) (8).
(14)
Selvom forordninger udstedt af ECB ikke medfører rettigheder eller forpligtelser for ikke-deltagende medlemsstater, finder ESCB-statuttens artikel 5 anvendelse både på deltagende og ikke-deltagende medlemsstater. Forordning (EF) nr. 2533/98 minder om, at ESCB-statuttens artikel 5, sammen med traktatens artikel 10, indebærer en forpligtelse til, at de ikke-deltagende medlemsstater på nationalt niveau udformer og gennemfører alle de foranstaltninger, som de finder passende for at gennemføre indsamlingen af de statistiske oplysninger, der er nødvendige for at opfylde ECB's statistiske indberetningskrav, og de rettidige forberedelser på statistikområdet, for at de kan blive deltagende medlemsstater -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
-
»monetær finansiel institution« (MFI): et resident kreditinstitut som defineret i fællesskabslovgivningen eller en anden resident finansiel institution, som modtager indlån og/eller indlånslignende indskud fra enheder undtagen MFI'er, og som for egen regning (i det mindste i økonomisk henseende) yder lån og/eller foretager investeringer i værdipapirer. MFI-sektoren omfatter (9): a) centralbanker; b) kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF 0 (et foretagende, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales (10), samt i at yde lån for egen regning, eller en udsteder af elektroniske penge som omhandlet i direktiv 2000/46/EF) af 18. september 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed (11), og c) andre MFI'er, dvs. andre residente finansielle institutioner, som opfylder definitionen på en MFI, uanset karakteren af deres virksomhed. Klassifikationen af disse institutioner bestemmes af graden af substituerbarhed mellem de instrumenter, de udsteder, og indlån placeret i kreditinstitutter, forudsat at de opfylder MFI-definitionen i andre henseender. Investeringsforeninger, der er pengemarkedsforeninger, opfylder de aftalte likviditetskrav og indgår derfor i MFI-sektoren (jf. også bilag I, del 1),
-
»deltagende medlemsstat«: en deltagende medlemsstat som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98,
-
»ikke-deltagende medlemsstat«: en medlemsstat, der ikke har indført euroen,
-
»rapporteringsenhed«: en rapporteringsenhed som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98,
-
»resident« og »med hjemsted i«: en resident som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98,
-
»financial vehicle corporation« (FVC): et særligt selskab (FVC), som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30),
-
»securitisation«: en transaktion som enten er a) en traditionel securitisation som defineret i artikel 4 i direktiv 2006/48/EF; og/eller b) en securitisation som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), som indebærer en afhændelse til en FVC af de securitiserede lån,
-
»udsteder af elektroniske penge« og »elektroniske penge«: en udsteder af elektroniske penge og elektroniske penge som defineret i artikel 1, stk. 3, i direktiv 2000/46/EF
-
»nedskrivning«: den direkte reduktion af hovedstolen på et udlån på balancen på grund af dets misligholdelse
-
»låneservicerer«: en MFI som servicerer de underliggende lån for en securitisation på dag-til-dag basis for så vidt angår opkrævning af hovedstol og renter fra skyldnerne, og derpå fremsender beløbene til investorerne i securitisationsordningen
-
»afhændelse af lån«: rapporteringsenhedens økonomiske overdragelse af et lån eller en gruppe lån til en ikke-MFI erhverver, enten ved hjælp af overdragelse af ejendomsret eller ved undertransport
-
»erhvervelse af lån«: overdragelse fra en ikke-MFI'er af et lån eller en gruppe lån til en rapporteringsenhed, enten ved hjælp af overdragelse af ejendomsret eller ved undertransport
Artikel 2
Faktisk rapporteringspopulation
1. Den faktiske rapporteringspopulation omfatter de MFI'er, som har hjemsted i en deltagende medlemsstat.
2. MFI'er i den faktiske rapporteringspopulation er fuldt indberetningspligtige, medmindre en undtagelse i henhold til artikel 8 finder anvendelse.
3. Enheder, der opfylder MFI-definitionen, er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, selv om de ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2006/48/EF.
4. Med henblik på indsamling af oplysninger om residens for indehavere af andele i pengemarkedsforeninger som angivet i bilag I, del 2, afsnit 5.5, består den faktiske rapporteringspopulation desuden af andre finansielle formidlere, undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser (OFI'er), jf. artikel 2, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 2533/98, med forbehold af eventuel undtagelse.
Artikel 3
MFI-liste til statistiske formål
1. ECB's Direktion opretter og vedligeholder en liste over MFI'er i statistisk øjemed, under hensyntagen til kravene til hyppighed og tidsfrister, som følger af brugen heraf i forbindelse med ESCB's reservekravssystem. Listen over MFI'er til statistiske formål skal omfatte en angivelse af, hvorvidt de er underlagt ECB's reservekravssystem. Listen over MFI'er skal være ajourført, korrekt, så konsekvent som muligt og tilstrækkelig stabil til statistiske formål.
2. De nationale centralbanker og ECB skal gøre listen over MFI'er til statistiske formål og ajourføringerne heraf tilgængelige for rapporteringsenhederne på en passende måde, herunder ad elektronisk vej, via internettet eller, på anmodning fra rapporteringsenhederne, i papirbaseret form.
3. Listen over MFI'er til statistiske formål skal kun være til orientering. I tilfælde af at den senest tilgængelige version af listen er fejlbehæftet, pålægger ECB dog ikke en enhed sanktioner, hvis den ikke har opfyldt sin statistiske indberetningsforpligtelse korrekt, men handlede i god tro på grundlag af den fejlbehæftede liste.
Artikel 4
Statistiske indberetningskrav
1. Den faktiske rapporteringspopulation indberetter månedlige beholdninger vedrørende balancen ultimo måneden og månedlige aggregerede tal for justeringer for værdiændringer til den nationale centralbank i den medlemsstat, hvor MFI'en er resident. De aggregerede tal for justeringer for værdiændringer indberettes med hensyn til af-/og nedskrivning af udlån svarende til udlån for rapporteringsenhederne, idet værdiændringer af værdipapirer er omfattet. Yderligere detaljer om visse balanceførte og ikke-balanceførte poster indberettes kvartalsvist eller årligt. De krævede statistiske oplysninger er nærmere angivet i bilag I.
2. De nationale centralbanker kan indsamle den fornødne statistiske information om værdipapirer, der er udstedt og indehaves af MFI'er, på værdipapir-for-værdipapir basis, for så vidt de i stk. 1 nævnte data kan udledes i overensstemmelse med mindstestandarderne i bilag IV.
3. MFI'erne indberetter i overensstemmelse med mindstekravene i bilag I, del 5, tabel 1A, månedlige justeringer for værdiændringer vedrørende hele det datasæt, som ECB kræver. De nationale centralbanker kan indsamle supplerende data, som ikke er omfattet af mindstekravene. Disse supplerende data kan angå opdelingerne, der er markeret i tabel 1A bortset fra »mindstekravene«.
4. Derudover kan ECB forlange uddybende information om justeringerne i posten »omklassifikationer og andre reguleringer«, som indsamles af de nationale centralbanker.
Artikel 5
Supplerende statistiske indberetningskrav vedrørende securitisationer af lån og andre overdragelser af lån
MFI indberetter følgende oplysninger i overensstemmelse med bilag I, del 6:
1)
nettostrømme vedrørende securitisationer af lån og andre overdragelser af lån, som er foretaget i indberetningsperioden
2)
udestående beløb ultimo kvartalet vedrørende alle udlån, for hvilke MFI'en handler som låneservicerer i en securitisation
3)
ved anvendelse af International Accounting Standard 39 (IAS 39) eller tilsvarende nationale regnskabsregler de udestående beløb ultimo perioden vedrørende udlån, der er afhændet ved hjælp af securitisation, der ikke er ophørt med at være indregnet.
Artikel 6
Tidsfrister
1. De nationale centralbanker bestemmer, hvornår de senest skal modtage data fra rapporteringsenhederne for at overholde den nedenfor angivne tidsfrist, under hensyntagen til kravet til tidsfrister vedrørende ECB's reservekravssystem, hvis relevant, og giver rapporteringsenhederne meddelelse herom.
2. De nationale centralbanker fremsender månedlige statistikker til ECB inden lukketid den 15. arbejdsdag efter udgangen af den måned, de vedrører.
3. De nationale centralbanker fremsender kvartalsstatistikker til ECB inden lukketid den 28. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, de vedrører.
4. De nationale centralbanker fremsender årsstatistikker til ECB i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i retningslinje ECB/2007/9 af 1. august 2007 om monetær statistik og statistik over finansielle institutioner og markeder (omarbejdet) (12).
Artikel 7
Regnskabsregler til brug for statistisk indberetning
1. Medmindre andet er fastsat i denne forordning, følger MFI'erne med henblik på indberetning efter denne forordning de regnskabsregler, som er fastsat i den nationale lovgivning, der gennemfører Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (13) samt alle andre gældende internationale standarder.
2. Indlån og udlån indberettes som det udestående nominelle beløb ultimo måneden. Nedskrivninger som defineret i den gældende regnskabspraksis er ikke indeholdt i dette beløb. Indlån og udlån skal ikke opgøres netto i forhold til andre aktiver og passiver.
3. Uanset gældende bogføringspraksis og netting praksis i medlemsstaterne indberettes alle finansielle aktiver og passiver på bruttobasis til statistiske formål.
4. De nationale centralbanker kan tillade indberetning af udlån, på hvilke der er foretaget hensættelser, uden hensættelser, og indberetning af erhvervede udlån til den pris, der er betalt ved erhvervelsen, på den betingelse at denne indberetningspraksis anvendes af alle residente rapporteringsenheder og er nødvendig for at sikre konsekvens i den statistiske værdiansættelse af udlån i forhold til de data, der er indberettet for perioder før januar 2005.
Artikel 8
Undtagelser
1. Små MFI'er (haleinstitutter) kan undtages.
a)
De nationale centralbanker kan give små MFI'er undtagelse, såfremt deres samlede bidrag til den nationale MFI-balance for så vidt angår beholdninger ikke overstiger 5 %.
b)
For kreditinstitutter skal de under litra a) nævnte undtagelser føre til, at de kreditinstitutter, som er omfattet af undtagelserne, får en lettelse af indberetningskravene, uden at dette berører kravene om beregning af reservekravene, som angivet i bilag III.
c)
Med hensyn til små MFI'er, der ikke er kreditinstitutter, og som er omfattet af undtagelse under litra a), indsamler de nationale centralbanker fortsat som minimum data, der vedrører den samlede balance, mindst årligt, således at størrelsen af de indberettende haleinstitutter kan overvåges.
d)
Uden at det berører litra a) kan de nationale centralbanker give undtagelse til kreditinstitutter, som ikke falder ind under den ordning, der er angivet under litra a) og litra b), med den virkning, at deres indberetningskrav nedsættes svarende til dem, der er fastsat i bilag I, del 7, såfremt deres samlede andel af den nationale MFI-balance med hensyn til beholdninger hverken overstiger 10 % af den nationale MFI-balance eller 1 % af MFI-balancen i euroområdet.
e)
NCB'erne undersøger i god tid, at denne betingelserne som angivet under litra a) og litra d) er overholdt, således at undtagelse om nødvendigt kan gives eller annulleres med virkning fra starten af hvert år.
f)
Små MFI'er kan vælge ikke at benytte sig af undtagelserne og i stedet opfylde indberetningskravene fuldt ud.
2. Pengemarkedsforeninger kan undtages.
De nationale centralbanker kan undtage pengemarkedsforeninger for de i artikel 4, stk. 1, angivne indberetningskrav, såfremt pengemarkedsforeningerne i stedet indberetter balancedata i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 958/2007 (ECB/2007/8), på følgende betingelser:
-
pengemarkedsforeninger indberetter disse data månedligt i overensstemmelse med den »kombinerede metode« som angivet i bilag I i forordning (EF) nr. 958/2007 (ECB/2007/8) og i overensstemmelse med de i dennes artikel 9 angivne tidsfrister,
-
pengemarkedsforeninger skal indberette beholdninger ultimo måneden af andele i pengemarkedsforeninger i overensstemmelse med de i artikel 6, stk. 2, angivne tidsfrister.
3. Der kan gives undtagelse vedrørende indberetning af andele udstedt af pengemarkedsforeninger.
a)
»Registrerede andele i pengemarkedsforeninger«: andele i pengemarkedsforeninger, som i henhold til national lovgivning optages i et register med oplysning om indehaverens/indehavernes identitet og dennes/disses hjemsted. »Ihændehaverandele i pengemarkedsforeninger«: andele i pengemarkedsforeninger, som i henhold til national lovgivning ikke optages i et register med oplysning om indehaverens/indehavernes identitet, eller som registreres uden oplysning om dennes/disses hjemsted.
b)
Såfremt registrerede andele eller ihændehaverandele udstedes for første gang, eller såfremt markedsudviklingen nødvendiggør et andet alternativ eller en anden kombination af alternativer, (som defineret i bilag I, del 2, afsnit 5.5), kan de nationale centralbanker give undtagelse i et år fra disse krav.
c)
De nationale centralbanker kan undtage rapporteringsenhederne vedrørende hjemsted for indehavere af andele i pengemarkedsforeninger, såfremt den krævede statistiske information er indhentet fra andre tilgængelige kilder i overensstemmelse med bilag I, del 2, afsnit 5.5. De nationale centralbanker undersøger i god tid, at denne betingelse er opfyldt, således at undtagelse om nødvendigt kan gives eller annulleres med virkning fra et års begyndelse efter aftale med ECB. Med henblik på denne forordning kan de nationale centralbanker oprette og vedligeholde en liste over indberettende OFI'er i overensstemmelse med principperne i bilag I, del 2, afsnit 5.5.
4. Medmindre andet følger af stk. 1, kan der gives undtagelser til udstedere af elektroniske penge.
a)
Medmindre andet er fastsat i direktiv 2006/48/EF og artikel 2 i forordning (EF) nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) og med forbehold af litra b) kan de nationale centralbanker give undtagelser til en udsteder af elektroniske penge. De nationale centralbanker kontrollerer i god tid, at kravet i litra b) er overholdt, således at undtagelse om nødvendigt kan gives eller annulleres. En national centralbank, der giver en undtagelse, skal underrette ECB herom.
b)
De nationale centralbanker kan give en udsteder af elektroniske penge undtagelse, hvis mindst en af de følgende betingelser er opfyldt:
i)
de elektroniske penge, der udstedes af udstederen, anerkendes kun som betalingsmiddel af et begrænset antal foretagender, der klart kan identificeres ved:
-
de er beliggende på samme lokalitet eller andet begrænset lokalt område og/eller
-
de har en tæt finansiel eller forretningsmæssig forbindelse til udstederen, f.eks. en fælles ejer-, markedsførings- eller distributionsstruktur, selv om udstederen og modtagere er etableret som separate juridiske enheder, eller
ii)
mere end tre fjerdedele af deres samlede balance er uden forbindelse til udstedelsen eller administrationen af elektroniske penge, og de forpligtelser, som er knyttet til udestående elektroniske pengebeløb, ikke overstiger 100 mio. EUR.
c)
Såfremt en udsteder af elektroniske penge, som har fået undtagelse, ikke er undtaget fra reservekravene, skal den som minimum indberette de kvartalsdata, der er nødvendige til beregning af reservekravsgrundlaget som fastsat i bilag III. Udstederen kan vælge at indberette det begrænsede sæt data vedrørende reservekravsgrundlag hver måned.
d)
I alle tilfælde, hvor en udsteder af elektroniske penge har fået undtagelse, registrerer ECB til statistisk brug udstederen på MFI-listen som et ikke-finansielt selskab. Institutionen vil således blive behandlet som et ikke-finansielt selskab i de tilfælde, hvor den er modpart til en MFI. Institutionen vil fortsat blive behandlet som et kreditinstitut i relation til Eurosystemets reservekravssystem.
5. Der kan gives undtagelse vedrørende indberetning af justeringer for værdiændringer.
a)
Med forbehold af stk. 1 kan de nationale centralbanker undtage pengemarkedsforeninger fra indberetning af justeringer for værdiændringer ved at fritage pengemarkedsforeningerne fra ethvert krav om indberetning af justeringer for værdiændringer.
b)
De nationale centralbanker kan undtage fra kravet vedrørende indberetningshyppighed og -frister, hvad angår værdiændringer af værdipapirer, og kræve kvartalsvis indberetning med de samme frister som for kvartalsvis indberettede beholdningsdata under følgende betingelser:
i)
rapporteringsenheder, der anvender forskellige værdiansættelsesmetoder, forsyner de nationale centralbanker med relevante oplysninger om værdiansættelsespraksis, herunder kvantitative angivelser af de procentdele af deres beholdninger af disse instrumenter
ii)
såfremt der er foretaget en væsentlig værdiændring, kan de nationale centralbanker anmode rapporteringsenhederne om at tilvejebringe yderligere oplysninger om den måned, hvor denne udvikling har fundet sted.
c)
De nationale centralbanker kan give undtagelse fra indberetning af værdiændringer af værdipapirer, herunder fuldstændig undtagelse fra indberetning for kreditinstitutter, som indberetter månedsvis værdipapirbeholdninger på værdipapir-for-værdipapir basis under følgende betingelser:
i)
den indberettede information omfatter for alle værdipapirer den værdi, hvortil de er bogført på balancen
ii)
med hensyn til værdipapirer uden offentlig tilgængelige identifikationskoder omfatter den indberettede information oplysning om instrumentkategori, løbetid og udsteder, som i det mindste er tilstrækkelig for udarbejdelse af de opdelinger, der er angivet som »mindstekrav« i bilag I, del 5.
6. Der kan gives undtagelse for statistisk indberetning af lån, som er afhændet ved hjælp af securitisation.
MFI'er der anvender IAS 39 eller tilsvarende nationale regnskabsregler kan af deres nationale centralbank få tilladelse til at holde lån ude fra beholdninger som krævet i bilag I, del 2 og 3, hvor disse lån er afhændet ved hjælp af securitisation i henhold til national praksis, såfremt denne praksis finder anvendelse på alle residente MFI'er.
7. Der kan gives undtagelse for visse kvartalsvise beholdninger, som er relateret til medlemsstater uden for euroområdet.
Såfremt tal, der er indsamlet på et højere aggregeringsniveau, viser, at positioner i forhold til residente modparter i en medlemsstat eller positioner i forhold til valutaen i en medlemsstat, som ikke har indført euroen, ikke er signifikante, kan en national centralbank beslutte ikke at kræve indberetning i forhold til denne medlemsstat. Den nationale centralbank skal underrette sine rapporteringsenheder om en sådan beslutning.
Artikel 9
Mindstestandarder og nationale indberetningssystemer
1. De krævede statistiske oplysninger indberettes i overensstemmelse med mindstestandarderne for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner som fastsat i bilag IV.
2. De nationale centralbanker definerer og indfører de indberetningssystemer, som den faktiske rapporteringspopulation skal anvende i overensstemmelse med nationale karakteristika. De nationale centralbanker sikrer, at indberetningssystemerne tilvejebringer de krævede statistiske informationer og giver mulighed for nøje at kontrollere overensstemmelsen med de mindstestandarder for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner, som er fastsat i bilag IV.
Artikel 10
Fusioner, spaltninger og reorganiseringer
I tilfælde af en fusion, spaltning eller anden reorganisering, som kan påvirke opfyldelsen af en rapporteringsenheds statistiske forpligtelser, skal den pågældende rapporteringsenhed, så snart planen om at gennemføre den pågældende ændring er offentliggjort, og inden for en rimelig frist inden den får virkning, underrette den pågældende nationale centralbank om de procedurer, der er planlagt til at opfylde de i denne forordning fastsatte statistiske indberetningskrav.
Artikel 11
Anvendelse af de indberettede statistiske oplysninger med henblik på mindstereserver
1. De statistiske oplysninger, som et kreditinstitut indberetter i henhold til denne forordning, anvendes af kreditinstituttet til beregning af sit reservekravsgrundlag i henhold til forordning (EF) nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Kreditinstituttet skal navnlig anvende disse oplysninger til at verificere overholdelsen af sit reservekrav i reservekravsperioden.
2. Dataene for mindre haleinstitutters reservekravsgrundlag for tre reservekravsperioder baseres på data fra ultimo kvartalet indsamlet af de nationale centralbanker inden for 28 arbejdsdage efter udgangen af det kvartal, som de vedrører.
3. I tilfælde af modstrid går de særlige regler om anvendelse af ESCB's reservekravssystem i bilag III forud for alle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. For at lette ECB's og kreditinstitutternes likviditetsstyring skal reservekravene bekræftes senest den første dag i reservekravsperioden. Der kan dog under særlige omstændigheder opstå behov for, at kreditinstitutter indberetter revisioner af reservekravsgrundlaget eller af reservekrav, der er blevet bekræftet. Procedurerne for bekræftelse eller anerkendelse af reservekrav berører dog ikke rapporteringsenhedernes forpligtelse til altid at indberette korrekte statistiske oplysninger og til så hurtigt som muligt at revidere ukorrekte statistiske oplysninger, som de allerede har indberettet.
Artikel 12
Verifikation og tvungen indsamling
De nationale centralbanker udøver retten til at verificere eller foretage indsamling af de oplysninger, som rapporteringsenhederne skal tilvejebringe i henhold til denne forordning, uden at det berører ECB's ret til selv at udøve denne ret. De nationale centralbanker udøver især denne ret, når en institution i den faktiske rapporteringspopulation ikke opfylder mindstestandarderne for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner som fastlagt i bilag IV.
Artikel 13
Første indberetning
1. Den første indberetning i henhold til denne forordning skal begynde med data for juni 2010, herunder data tilbage til december 2009 alene for så vidt angår tabel 5.
2. Den første indberetning i henhold til denne forordning vedrørende felter svarende til syndikerede lån i bilag I, del 2, tabel 1, påbegyndes med data for december 2011.
3. Den første indberetning i henhold til denne forordning vedrørende felter, der svarer til medlemsstater, som har indført euroen, i bilag I, del 3, tabel 3, påbegyndes med de første kvartalsvise data efter datoen for deres indførelse af euro.
4. Den første indberetning i henhold til denne forordning vedrørende felter, der svarer til medlemsstater, som ikke har indført euroen, i bilag I, del 3, tabel 3 og 4, påbegyndes med de første kvartalsdata efter datoen for deres tiltrædelse af EU. Hvis den pågældende nationale centralbank beslutter ikke at kræve, at den første indberetning af insignifikante data indledes med de første kvartalsdata efter datoen for vedkommende medlemsstats eller medlemsstaters tiltræden af EU, påbegyndes indberetningen 12 måneder efter, at den nationale centralbank har informeret rapporteringsenhederne om kravet om indberetning.
Artikel 14
Ophævelse
1. Forordning (EF) nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) ophæves med virkning fra den 1. juli 2010.
2. Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til denne forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.
Artikel 15
Afsluttende bestemmelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Den er gældende fra den 1. juli 2010.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 19. december 2008.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 25/2009/EK RENDELETE
(2008. december 19.)
a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott szöveg)
(EKB/2008/32)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),
tekintettel a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendeletre (4),
mivel:
(1)
A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendelet (5) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most a rendelet további módosításai szükségesek, az egyértelműség és az átláthatóság érdekében át kell dolgozni a rendeletet.
(2)
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett részt vevő tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. A terület számított monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálására szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is.
(3)
Az EKB-nak - az EK-Szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében - rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 107. cikkének (6) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.
(4)
A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikke előírja, hogy lehetőség szerint az NKB-knak kell végrehajtaniuk az 5.1. cikkben leírt feladatokat.
(5)
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.
(6)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében.
(7)
Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében a közösségi vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban másfajta statisztikai célokra is létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra.
(8)
Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3-ban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve.
(9)
Az NKB-k az MPI-k értékpapír-portfóliói tekintetében a rendelet által előírt statisztikai információk vonatkozásában ösztönözhetik az értékpapíronkénti adatszolgáltatást, amennyiben ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet és elősegíti a pontosabb statisztikák kialakítását. A pénzpiaci alapok (PPA-k) vonatkozásában: az NKB-k engedélyezhetik, hogy ezek az alapok a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendeletnek (6) megfelelően teljesítsék az adatszolgáltatást az alapkezelők terheinek enyhítése érdekében.
(10)
Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek.
(11)
A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően.
(12)
Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit.
(13)
Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat.
(14)
Bár elismert tény az, hogy az EKB által elfogadott rendeletek nem ruháznak jogokat, illetve nem rónak kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamokra, a KBER-alapokmány 5. cikke mind a részt vevő, mind a nem részt vevő tagállamokra vonatkozik. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER-alapokmány 5. cikke a Szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
-
„monetáris pénzügyi intézmények” (MPI-k): a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és olyan más rezidens pénzügyi intézmények, amelyek az MPI-ktől eltérő jogalanyoktól betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadnak el, és saját számlára (legalább közgazdasági értelemben) hiteleket nyújtanak és/vagy értékpapírokba fektetnek be. Az MPI-ágazat a következőkből áll (9): a) központi bankok; b) 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek (olyan vállalkozás, amelynek üzleti tevékenysége a nagyközönségtől betétek és más visszafizetendő pénzeszközök gyűjtése (10), illetve saját számlára hitelek nyújtása, vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézet); és c) egyéb MPI-k, azaz egyéb olyan rezidens pénzügyi intézmények, amelyek megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, üzleti tevékenységük jellegétől függetlenül. Az utóbbiak által kibocsátott pénzügyi instrumentumok, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőség mértéke határozza meg az „egyéb MPI-k” besorolását, feltéve, hogy más vonatkozásban megfelelnek az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak. A kollektív befektetési vállalkozások esetében a PPA-k teljesítik a likviditás egyezményes feltételeit és ezért azok a monetáris pénzügyi intézményi szektorba tartoznak (lásd még az I. melléklet 1. részét),
-
„részt vevő tagállam”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott részt vevő tagállam,
-
„nem részt vevő tagállam”: mindazon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót,
-
„adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott adatszolgáltató,
-
„rezidens” a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott rezidens,
-
„pénzügyi közvetítő vállalat” („PKV”): a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott pénzügyi közvetítő vállalat,
-
„értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) a 2006/48/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése,
-
„elektronikuspénz-kibocsátó intézet” és „elektronikus pénz”: a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
-
„leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitelösszeg közvetlen csökkentése,
-
„hitelgondozó”: az az MPI, amely a napi tevékenysége során kezeli az értékpapírosítás mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében, amit ezt követően továbbít az értékpapírosításban részt vevő befektetőknek,
-
„hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy nem MPI átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg,
-
„hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens monetáris pénzügyi intézményekből áll (lásd még a II. melléklet 1. részét).
(2) A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó MPI-k teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 8. cikk szerint megadott bármely mentesség érvényesül.
(3) Az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak megfelelő jogalanyok a rendelet hatálya alá tartoznak, még abban az esetben is, ha azokat kizárták a 2006/48/EK irányelv hatálya alól.
(4) Az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározott PPA befektetési jegyek/egységek tulajdonosainak rezidensi jogállására információk gyűjtése céljaira a tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak a 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt módon tartalmazza - a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével - a valamely eltérés hatálya alatt álló egyéb pénzügyi közvetítőket (a továbbiakban: EPK-k) is.
3. cikk
Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az EKB Igazgatótanácsa az MPI-kről egy statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet, figyelembe véve a gyakoriság és határidők tekintetében adódó azon követelményeket, amelyek a jegyzéknek a KBER kötelező tartalékképzési rendszerével összefüggésben történő használatából erednek. Az MPI-k jegyzékében egy rovatban jelzik, hogy az adott pénzintézet jogilag a KBER-ben alkalmazott kötelező tartalékképzési rendszer hatálya alá tartozik-e vagy sem. Az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos és a lehető leghomogénebb szerkezetű, valamint statisztikai célokra kellően megbízható.
(2) Az MPI-k statisztikai célú jegyzékét és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé adatszolgáltatói kör számára megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az adatszolgáltató szervek kérésére a nyomtatott formát.
(3) Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke csak tájékoztató jellegű. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon intézményekkel szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.
4. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az MPI letelepedése szerinti tagállam NKB-jának szolgáltat havi állományadatokat, a hó végi mérlegről és az összevont átértékelési kiigazításokról. Az adatszolgáltató kör az összevont átértékelési kiigazításokat a hitelleírások/kivezetések vonatkozásában jelenti, és az kiterjed az értékpapírok átértékelődésére is. Az egyes mérlegsorokra és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó további részleteket negyedévente vagy évente kell jelenteni. A szükséges statisztikai információkat részletesen az I. melléklete határozza meg.
(2) Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként az MPI-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a IV. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek.
(3) Az MPI-k a 5. rész 1A. táblázatában meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően jelentik a havi átértékelési kiigazításokat az EKB által megkövetelt teljes adatkör tekintetében. Az NKB-k számára megengedett, hogy további, a minimumkövetelmények körén túli adatokat is gyűjtsenek. E többletadatok az 1A. táblázatban a „minimumkövetelményként” megjelölteken kívüli részletezésre vonatkozhatnak.
(4) Továbbá az EKB magyarázó információkat kérhet az NKB-k által gyűjtött „átsorolások és egyéb kiigazítások” körében tett kiigazításokról.
5. cikk
Kiegészítő statisztikai adatszolgáltatás a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében
Az MPI-k a következőker jelentik az I. melléklet 6. részének megfelelően:
1.
a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma;
2.
a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el;
3.
a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre.
6. cikk
Határidők
(1) Az NKB-k döntik el, hogy az alább meghatározott határidők betartása érdekében - adott esetben figyelembe véve az EKB kötelező tartalékképzési rendszerében megkövetelt időbeli pontosság követelményét - milyen határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről azokat tájékoztatják.
(2) Az NKB-knak a havi statisztikákat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(3) Az NKB-knak a negyedéves statisztikákat a tárgyhónapot követő negyedév 28. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(4) Az NKB-knak az éves statisztikákat a monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról (átdolgozás) szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatásnak (12) megfelelően kell az EKB részére továbbítaniuk.
7. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában
(1) Amennyiben a rendelet másként nem rendelkezik, az MPI-knek az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (13) és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírásban megállapított számviteli szabályokat kell követniük.
(2) A betéti kötelezettségeket és hitelek tőkeösszegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat. A betéti kötelezettségek és a hitelek egymással nem nettósíthatók.
(3) Az egyes tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
(4) Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi, és azok szükségesek a hitelek statisztikai értékelésével kapcsolatos folyamatosság fenntartása érdekében, tekintettel a 2005 januárját megelőző időszakokra jelentett adatokra.
8. cikk
Mentességek
(1) A kisebb MPI-k (az eloszlás végében lévő MPI-k) számára mentesség adható:
a)
az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg;
b)
a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentességek hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentességek alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül;
c)
a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében - az a) pontban említett mentesség érvényesülésekor - a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoport méretét figyelemmel lehessen kísérni;
d)
az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 7. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot;
e)
a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni;
f)
a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítések lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének.
(2) Mentesítések adhatóak a PPA-knak.
Az NKB-k a PPA-kat mentesíthetik a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól, feltéve, hogy a PPA-k ehelyett a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletnek megfelelően teljesítik az adatszolgáltatást, a következő feltételekkel:
-
a PPA-k ezeket az adatokat havonta jelentik a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált módszernek megfelelően, az említett rendelet 9. cikkében meghatározott határidőkkel összhangban,
-
a PPA-k a PPA befektetési jegyekre vonatkozó állományi adatokat a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőknek megfelelően jelentik.
(3) Mentességek adhatók a PPA befektetési jegyek tekintetében.
a)
„PPA-k névre szóló befektetési jegyei” azon PPA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegy tulajdonosairól, annak rezidensi jogállására is kiterjedő nyilvántartást vezetnek. „PPA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei” azon befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegy tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartás vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi jogállásáról.
b)
Amennyiben a névre szóló vagy bemutatóra szóló befektetési jegyek kibocsátása első alkalommal történik vagy amennyiben a piaci fejlemények a lehetőségek megváltoztatását vagy kombinálását igénylik (az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározottak szerint), az NKB-k felmentést adhatnak egyéves időtartamra az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszában meghatározott követelmények tekintetében.
c)
A PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállását tekintve az NKB mentességeket adhat az adatszolgáltatóknak, amennyiben a szükséges statisztikai információkat más rendelkezésre álló forrásból gyűjtik, az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszának megfelelően. E feltétel teljesítését az NKB-k kellő időben ellenőrzik annak érdekében, hogy a mentességet az EKB-val történő megállapodásban minden év elejétől kezdődően szükség szerint biztosítsák vagy visszavonják. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet II. részének 5.5. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
(4) Az (1) bekezdés sérelme nélkül mentességek adhatók az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények számára.
a)
A 2006/48/EK irányelv és a 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikke sérelme nélkül és a b) pontban meghatározott feltétellel az NKB-k mentességeket adhatnak az önálló elektronikuspénz-kibocsátó intézményeknek. A mentességek engedélyezése vagy - szükség esetén - visszavonása érdekében az NKB-k idejében ellenőrzik a b) pontban meghatározott feltételek teljesülését. Az ilyen mentességet engedélyező NKB tájékoztatja erről az EKB-t;
b)
az NKB-k mentességet engedélyezhetnek az önálló elektronikuspénz-intézetek számára a következő feltételek legalább egyikének teljesülése esetén:
i.
az általuk kibocsátott elektronikus pénzt korlátozott számú vállalkozás fizetőeszközként fogadja el, amely vállalkozásokat a következők alapján egyértelműen el lehet különíteni:
-
ugyanazon a telephelyen vagy egymáshoz közel helyezkednek el, és/vagy
-
közeli pénzügyi vagy üzleti kapcsolatban állnak a kibocsátó intézettel, beleértve de nem kizárólag a közös tulajdont, a marketing- és disztribúciós szerkezetet, még akkor is, ha a kibocsátó intézet és az elfogadó vállalkozás különálló jogi személyek; vagy
ii.
a teljes mérlegük több mint háromnegyed része független az elektronikus pénz kibocsátásától és kezelésétől, illetve az elektronikus pénz forgalomban lévő értékével kapcsolatos kötelezettségek nem haladják meg a 100 millió EUR-t.
c)
Ha egy mentességben részesülő elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem mentesül a tartalékképzési követelmények alól, jelenteni köteles legalább a tartalékalap kiszámításához szükséges minimális negyedéves adatokat a III. mellékletben előírt módon. Az intézmény dönthet úgy, hogy a tartalékalapokra korlátozott adatokat havi gyakorisággal jelenti.
d)
Amikor egy elektronikuspénz-intézet mentességben részesül, az EKB statisztikai célokból az MPI-k jegyzékébe nem pénzügyi vállalatként fogja feljegyzi az intézetet. Az intézetet MPI-ügyfélként is nem pénzügyi vállalatként fogják kezelni. Az intézetet továbbra is hitelintézetként kezelik az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek tekintetében.
(5) Mentességek adhatók az átértékelési kiigazítások tekintetében.
a)
Az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól.
b)
Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:
i.
a különböző értékelési módszereket használó adatszolgáltatók eljuttatják az NKB-khoz az értékelési gyakorlatra vonatkozó információkat, ideértve az ilyen instrumentumok állományának százalékos mértékére vonatkozó mennyiségi jelzéseket is;
ii.
amennyiben jelentős átértékelésre került sor, az NKB-k jogosultak kiegészítő információkat bekérni az adatszolgáltatótól azon hónapról, amelynek során e fejleményre sor került.
c)
Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében - beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést - az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:
i.
a jelentett adatok minden értékpapírra tartalmazzák az értékpapír mérlegben való nyilvántartási értékét;
ii.
a nyilvánosan elérhető azonosítóval nem rendelkező értékpapírokra a jelentett adatok tartalmazzák az eszközkategóriára, a futamidőre és kibocsátóra vonatkozó adatokat, és azok legalább elegendőek az I. melléklet 5. részében minimumkövetelményként meghatározott részletezések levezetéséhez.
(6) Mentesség adható az azon hitelekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás aló, amelyek értékpapírosítás útján elidegenítésre kerültek.
Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-k számára az illetékes NKB engedélyezheti, hogy az I. melléklet 2. és 3. részében előírt állományadatokból kizárják az értékpapírosítással elidegenített hiteleket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, feltéve, hogy ezt a gyakorlatot minden rezidens MPI alkalmazza.
(7) Mentességek adhatók a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó egyes negyedéves állományi adatok tekintetében.
Ha az egy magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy egy eurót még be nem vezetett tagállamban rezidens ügyfelekkel szemben fennálló pozíciók jelentéktelenek, az NKB dönthet úgy, hogy nem kéri az ilyen tagállammal kapcsolatos adatszolgáltatást. E döntésről valamennyi NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat.
9. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) A kötelező statisztikai információkat a IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(2) Az NKB-k a nemzeti sajátosságokkal összhangban határozzák meg és működtetik a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
10. cikk
Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások
Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t - amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően - az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
11. cikk
A jelentett statisztikai információk felhasználása a kötelező tartalék alkalmazásában
(1) A hitelintézetek által e rendelettel összhangban jelentett statisztikai információkat minden hitelintézetnek saját tartalékalapjának kiszámítására kell felhasználnia az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelettel összhangban. Ezen információkat a hitelintézetek különösen tartalékképzési kötelezettségeik tartalékolási időszak során történt teljesítésének igazolására használják fel.
(2) A „kisebb” csoporthoz tartozó hitelintézetek tartalékalap-adatainak alapjául három tartalékolási időszakra az NKB-k által gyűjtött, a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig megküldendő negyedév végi adatok szolgálnak.
(3) Az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének alkalmazására a III. mellékletben meghatározott különleges szabályok az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet rendelkezéseivel való ütközés esetén elsőbbséget élveznek.
(4) Az EKB és a hitelintézetek likviditáskezelési munkájának elősegítése érdekében a tartalékra vonatkozó követelményeket legkésőbb a tartalékolási időszak első napjáig vissza kell igazolni; kivételes esetekben azonban a hitelintézeteknél felmerülhet annak szükségessége, hogy a tartalékalapra vagy a már visszaigazolt tartalékképzési követelményekre vonatkozó módosításokat jelentsenek be. A tartalékképzési követelmények visszaigazolására vagy tudomásulvételére szolgáló eljárások nem érintik az adatszolgáltató pénzintézeteket azon kötelezettségét, hogy mindenkor kötelesek pontos statisztikai információkat közölni, illetve a korábban esetleg pontatlanul jelentetteket a lehető leghamarabb helyesbíteni.
12. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendeletben szerint szolgáltatandó információk begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
13. cikk
Adatszolgáltatás első alkalommal
(1) Az e rendeletnek megfelelő első adatszolgáltatás a 2010 júniusára vonatkozó havi adatok jelentésével veszi kezdetét, beleértve kizárólag az 5. táblázat vonatkozásában a 2009. decemberi visszamenőleges adatokat.
(2) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek a szindikált hiteleknek felelnek meg az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában, a 2011. decemberi adatokkal kezdődik.
(3) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. táblázatában, az euro bevezetésének dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik.
(4) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót nem bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában, az EU-hoz való csatlakozásuk dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik. Amennyiben az illetékes NKB úgy dönt, hogy nem kéri az adott tagállam vagy tagállamok EU-hoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődő jelentéktelen adatok első jelentését, az adatszolgáltatás 12 hónappal azután kezdődik, hogy az NKB értesíti az adatszolgáltatókat arról, hogy adatokat kér.
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 2423/2001/EK (EKB/2001/13) határozat 2010. július 1-jén hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és az V. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
15. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2010. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 19-én.