EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 1098/2008/EF
af 22. oktober 2008
om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Union og dens medlemsstater er stærkt engagerede i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(2)
Amsterdam-traktaten føjede i 1997 nye bestemmelser om bekæmpelse af social udstødelse til de eksisterende indsatsområder, der falder ind under EF-traktatens bestemmelser om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. navnlig artikel 136 og 137, og der blev indført et nyt retsgrundlag for et nyt politisk engagement på dette område.
(3)
På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 erkendtes det, at omfanget af fattigdom og social udstødelse var uacceptabelt. Det blev derfor fundet væsentligt at skabe et mere rummeligt EU som led i bestræbelserne på at opfylde Unionens tiårige strategiske mål om økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed.
(4)
Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre »en markant indsats for at få udryddet fattigdommen« inden 2010. På dette møde i Det Europæiske Råd blev man derfor enige om at indføre en åben koordinationsmetode på dette område.
(5)
Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa.
(6)
Den åbne koordinationsmetode er med til at fremme gensidig læring og har øget bevidstheden om den flerdimensionale karakter af udstødelse og fattigdom. Den åbne koordinationsmetode skaber således de rette betingelser for større virkninger i marken og gør den betydning, som EU tillægger sociale værdier, mere synlig for EU’s borgere.
(7)
Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen fortsat afsavn, har begrænset og ulige adgang til ydelser eller bliver udstødt af samfundet. I den fælles rapport om social sikring og social integration 2008 understreges det, at 78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko, og at 19 mio. af disse er børn. Kønsskævheden ligger på ca. to procentpoint.
(8)
Der er desuden stadig større problemer med ulige fordeling af rigdommen og dyb fattigdom i EU.
(9)
Med henblik på at skabe social og økonomisk samhørighed bør der gives støtte til ugunstigt stillede regioner, områder med permanente strukturulemper, regionerne i den yderste periferi, visse øer og ømedlemsstater og områder, der har været berørt af den seneste tids afindustrialisering eller industrielle omstilling.
(10)
Social udstødelse skader borgernes trivsel og forhindrer dem i at udtrykke sig og deltage i samfundet. Dette aspekt bør derfor gøres tilstrækkeligt synligt i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
(11)
Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed, at fremme af den sociale samhørighed og udryddelse af fattigdom og social udstødelse bør blive en politisk prioritering for EU.
(12)
Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse må ske såvel internt i som uden for EU i overensstemmelse med FN’s millenniumudviklingsmål, som EU og medlemsstaterne har tilsluttet sig.
(13)
Problemet med fattigdom og social udstødelse er baseret på brede, sammensatte og flerdimensionale fænomener. De hænger sammen med en lang række faktorer, såsom indkomst og levestandard, behovet for uddannelse og anstændige beskæftigelsesmuligheder, en effektiv social sikring, bolig, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og andre ydelser samt aktivt medborgerskab. Berørte parter inden for alle de relevante politikområder bør derfor inddrages.
(14)
For at kunne forebygge og bekæmpe fattigdom er der derfor behov for flerdimensionale politikker på nationalt, regionalt og lokalt plan, der fastholder en balance mellem den økonomiske og den sociale politik og målrettede strategier for grupper eller personer i særligt sårbare situationer. Det europæiske år kan bidrage til at fremme sådanne flerdimensionale politikker samt videreudviklingen af relevante indikatorer.
(15)
Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010, der supplerer og støtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, idet den fremmer den sociale dimension af økonomisk vækst og borgernes aktive deltagelse i samfundslivet og i arbejdsmarkedet. En af prioriteringerne i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er at fremme lige muligheder for alle som løftestang for solidaritet på tværs af sociale og generationsmæssige skel og skabelse af et mere rummeligt samfund.
(16)
I deres nationale handlingsplaner for social integration fremhæver en række medlemsstater den store risiko for fattigdom og/eller social udstødelse i bestemte befolkningsgrupper, herunder børn, unge, der går tidligt ud af skolen, eneforsørgere, store familier med kun én indkomst, unge, navnlig yngre kvinder, ældre, migranter og etniske minoriteter, handicappede og deres plejere, hjemløse, ledige og især langtidsledige, indsatte, voldsramte kvinder og børn samt stofmisbrugere. National politik, der tager sigte på de mest udsatte grupper, kunne spille en væsentlig rolle for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(17)
Anstændig beskæftigelse kan i væsentlig grad reducere risikoen for fattigdom for den enkelte. Beskæftigelse er imidlertid ikke i sig selv altid en tilstrækkelig forudsætning for at hjælpe mennesker ud af fattigdom, og risikoen for fattigdom bliver ved med at være forholdsvis stor også blandt dem, der er kommet i arbejde. Fattigdom blandt erhvervsaktive er forbundet med lav løn, det kønsbestemte løngab, ringe kvalifikationer, begrænsede erhvervsuddannelsestilbud og muligheder for at forene arbejde og familieliv samt usikre ansættelses- og arbejdsforhold, men også med vanskelige forhold i husstanden. For at hjælpe den enkelte ud af fattigdom er et godt arbejde og social og økonomisk bistand således meget vigtige faktorer.
(18)
Manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset de forskellige behov på arbejdsmarkedet er også en stor hindring for integration i samfundet. Der er i stigende grad fare for, at der opstår nye kløfter i samfundet mellem dem, der har adgang til livslang læring og dermed kan øge deres beskæftigelses- og tilpasningsevne, udvikle sig på det personlige plan og blive aktive medborgere, og dem, der forbliver udstødt og udsættes for forskellige former for forskelsbehandling. De, der ikke har de fornødne kvalifikationer, har vanskeligere ved at komme ud på arbejdsmarkedet og finde et kvalitetsjob; der er større sandsynlighed for, at de er uden arbejde i lange perioder, og, hvis de arbejder, er der større sandsynlighed for, at det er til en lav løn.
(19)
Adgang til informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og evne til at anvende ikt bliver i stadig højere grad en forudsætning for integration. I en ministererklæring, der blev vedtaget den 11. juni 2006 i Riga, slås der til lyd for et informationssamfund for alle.
(20)
Hvis Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal slå igennem, er den brede befolknings og den politiske opbakning af afgørende betydning. Endvidere vil en effektiv gennemførelse af EU’s lovgivning om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling også støtte målene for det europæiske år. Det europæiske år bør derfor fungere som katalysator for bevidstgørelse, ekstra impulser og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og de internationale organisationer, der deltager i bekæmpelsen af fattigdom. Det bør bidrage til at fokusere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle berørte parter for at fremme og styrke den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration og fremme yderligere foranstaltninger og initiativer på dette område på fællesskabsplan og nationalt plan i samarbejde med de personer, der er berørt af fattigdom, og deres repræsentanter.
(21)
Det europæiske år bør fremme politikker for aktiv integration med henblik på at forhindre fattigdom og social udstødelse og bidrage til at fremme bedste praksis på dette område inden for det åbne koordinationsområde.
(22)
Den forskelligartede udvikling på nationalt plan samt de forskellige nationale socioøkonomiske og kulturelle forhold og prioriteringer gør det nødvendigt at decentralisere og gennemføre en betydelig del af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år på nationalt plan, hvilket bør ske via en ordning med indirekte centraliseret forvaltning efter procedurerne i artikel 54, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gennemførelsesbestemmelserne hertil (5).
(23)
Fastlæggelsen af politikprioriteringer på nationalt plan bør imidlertid overvåges af Kommissionen med henblik på at sikre sammenhæng med de strategiske mål, der er fastlagt for det europæiske år, og i sidste ende med de fælles mål, der er fastlagt for den åbne koordinationsmetode.
(24)
Der kræves en effektiv koordinering af alle parter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre et vellykket europæisk år. Lokale og regionale parter har en særlig rolle at spille med henblik på at varetage de fattiges og de socialt udstødtes interesser.
(25)
Det europæiske år bør være åbent for deltagelse af lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen herom, de kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, Vestbalkanlandene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres respektive aftaler, og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, i overensstemmelse med bestemmelserne i strategidokumentet fra maj 2004 og handlingsplanerne for hvert enkelt land.
(26)
Det europæiske år kan bidrage til en bedre koordinering af eksisterende EU-programmer og -initiativer til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse på fællesskabsplan, herunder den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration.
(27)
Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet i forhold til andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig Progress-programmet, strukturfondene og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og grundlæggende rettigheder samt foranstaltningerne på områderne uddannelse, kultur og interkulturel dialog, unge, medborgerskab, indvandring og asyl samt forskning.
(28)
Det europæiske år bør baseres på bedste praksis, der bygger på erfaringerne fra de tidligere europæiske år, herunder det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) og det europæiske år for interkulturel dialog (2008).
(29)
Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed den finansielle ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(30)
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).
(31)
Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber og for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det europæiske år
Med henblik på at støtte Fællesskabets indsats for at bekæmpe social udstødelse udnævnes 2010 til »det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
Artikel 2
Mål og vejledende principper
1. Målene og de vejledende principper for det europæiske år er:
a)
Anerkendelse af rettigheder - Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes grundlæggende ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet. Det europæiske år vil gøre borgerne mere bevidste omkring den situation, som fattige, navnlig grupper eller personer i sårbare situationer, befinder sig i, og det vil bidrage til at fremme deres effektive adgang til sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder samt til tilstrækkelige ressourcer og tjenesteydelser af høj kvalitet. Det europæiske år vil også bidrage til bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering.
b)
Fælles ansvar og deltagelse - Forbedring af offentlighedens engagement i politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege både det kollektive og det individuelle ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og vigtigheden af at befordre og støtte frivillige aktiviteter. Det europæiske år vil fremme inddragelsen af alle offentlige og private aktører, bl.a. gennem proaktive partnerskaber. Det vil fremme bevidstgørelse og engagement og gøre det muligt for alle borgere og navnlig personer, der har direkte eller indirekte kendskab til fattigdom, at medvirke hertil.
c)
Samhørighed - Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, hvor man går ind for retfærdig fordeling, og hvor ingen er udstødt. Det europæiske år vil befordre et samfund, der opretholder og udvikler livskvalitet, herunder færdigheder og beskæftigelse af høj kvalitet, social trivsel, blandt andet børns trivsel, og lige muligheder for alle. Det vil endvidere sikre bæredygtig udvikling og solidaritet mellem og inden for generationerne samt politikkohærens med EU’s foranstaltninger i hele verden.
d)
Engagement og handling - Bekræftelse af EU’s og medlemsstaternes stærke politiske engagement i en markant indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement og foranstaltninger på alle forvaltningsniveauer. Det europæiske år vil med udgangspunkt i landvindingerne og potentialet i forbindelse med den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration styrke det politiske engagement ved at koncentrere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle de berørte parter i forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og yderligere styrke medlemsstaternes og EU’s indsats på dette område.
2. Ved gennemførelsen af disse mål tager Fællesskabet og medlemsstaterne hensyn til de prioriterede aktiviteter i del IV i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 3
Foranstaltningernes indhold
1. Foranstaltningerne på fællesskabsplan og på nationalt plan til opfyldelse af målene i artikel 2 kan navnlig omfatte:
a)
møder og arrangementer
b)
oplysnings-, pr- og uddannelseskampagner
c)
undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan eller nationalt plan, eventuelt baseret på indsamling af kønsopdelte data.
2. Bilaget indeholder yderligere oplysninger om de i stk. 1 nævnte foranstaltninger.
3. Alle foranstaltninger, der er rettet mod en bredere offentlighed, skal være let tilgængelige for alle, herunder fattige og handicappede.
Artikel 4
Ligestilling
I forbindelse med det europæiske år tages der hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af mænd og kvinder. I Fællesskabet og medlemsstaterne skal der tages hensyn til ligestillingsprincippet ved gennemførelsen af det europæiske år.
Artikel 5
Samarbejde og gennemførelse på fællesskabsplan
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. Kommissionen sikrer, at de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af denne afgørelse, iværksættes i overensstemmelse med bilaget.
3. Kommissionen træffer navnlig de nødvendige forholdsregler for at sikre, at de fællesskabsforanstaltninger og -initiativer, der er nævnt i artikel 10, er sammenhængende og komplementære, så de bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 2.
4. Kommissionen udveksler regelmæssigt synspunkter med de berørte parter, herunder med dem, der arbejder med eller lever i fattigdom, navnlig på fællesskabsplan, om udformningen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af det europæiske år. Kommissionen stiller alle relevante oplysninger til rådighed for offentligheden.
5. Kommissionen inddrager Udvalget for Social Beskyttelse ved udarbejdelsen og gennemførelsen af det europæiske år og underretter eller inddrager eventuelt andre relevante udvalg.
6. Kommissionen skal eventuelt samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.
Artikel 6
Samarbejde og gennemførelse på nationalt plan
1. Medlemsstaterne udpeger et »nationalt gennemførelsesorgan«, der tilrettelægger deres deltagelse i det europæiske år og sørger for koordinering på nationalt plan. Det nationale gennemførelsesorgan er ansvarligt for fastlæggelsen af det nationale program og prioriteringerne for det europæiske år samt for at udvælge foranstaltninger, der skal foreslås med henblik på fællesskabsstøtte. Den nationale strategi og prioriteringerne for det europæiske år fastlægges i overensstemmelse med målene i artikel 2.
2. Proceduren for tildeling af fællesskabsmidler til foranstaltninger på nationalt plan er fastlagt i bilagets del II.
3. I forbindelse med udførelsen af sine opgaver, især ved udarbejdelsen af det nationale program, og når det er relevant i forbindelse med det europæiske år, rådfører det nationale gennemførelsesorgan sig nøje og arbejder tæt sammen med en bred vifte af relevante berørte parter, herunder civilsamfundsorganisationer og organisationer, der forsvarer eller repræsenterer fattiges og socialt udstødtes interesser, arbejdsmarkedets parter samt regionale og lokale myndigheder.
Artikel 7
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Hver medlemsstats repræsentant i udvalget udpeges om muligt af det nationale gennemførelsesorgan, der er nævnt i artikel 6, stk. 1.
Artikel 8
Finansielle bestemmelser
1. Foranstaltninger på fællesskabsplan, jf. bilagets del I, kan støttes med op til 80 % eller give anledning til indkøbskontrakter, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. Foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan kan samfinansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget med op til 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltninger i henhold til proceduren i bilagets del II.
Artikel 9
Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure
1. Kommissionen træffer afgørelse om finansiering af foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. De nationale gennemførelsesorganer indsender anmodninger om økonomisk støtte til foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 2, til Kommissionen efter proceduren i bilagets del II.
Artikel 10
Sammenhæng og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer samarbejde med deltagerlandene for, at der er sammenhæng mellem de i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger og andre foranstaltninger og initiativer, der gennemføres på fællesskabsplan og nationalt, regionalt og lokalt plan.
2. De sikrer endvidere, at det europæiske år fuldt ud kompletterer de eksisterende initiativer og ressourcer på fællesskabsplan og nationalt og regionalt plan, som kan bidrage til opfyldelse af målene med det europæiske år.
Artikel 11
Deltagerlande
Følgende lande kan deltage i det europæiske år:
a)
medlemsstaterne
b)
kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, jf. de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i hhv. rammeaftalen og associeringsrådenes afgørelser
c)
Vestbalkanlandene, jf. de ordninger, der indgås med disse lande inden for rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer
d)
EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, jf. denne aftales bestemmelser
e)
de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (European Neighbourhood Policy - ENP), i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i strategidokumentet fra maj 2004 og i handlingsplanerne for hvert enkelt land. Enhver finansiel støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i ENP-partnerlandene dækkes inden for rammerne af instrumentet for den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de prioriteringer og procedurer, der er fastsat for det overordnede samarbejde med disse lande.
Artikel 12
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse, fastsættes for perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2010 til 17 000 000 EUR, hvoraf 6 500 000 EUR afsættes til perioden frem til den 31. december 2009.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.
Artikel 13
Internationalt samarbejde
I forbindelse med det europæiske år kan Kommissionen samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet, Den Internationale Arbejdsorganisation og De Forenede Nationer.
Artikel 14
Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser
Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (8) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (9) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10).
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2011 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse.
2. Denne rapport indeholder ligeledes oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til kønsdimensionen i aktiviteter i forbindelse med det europæiske år, og hvordan det europæiske år er kommet de sårbare grupper eller personer til gode.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2008.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1098/2008/EK HATÁROZATA
(2008. október 22.)
a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak (3) megfelelően,
mivel:
(1)
A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása.
(2)
Az Amszterdami Szerződés 1997-ben a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről szóló új rendelkezéseket adott hozzá az EK-Szerződés - különösen annak 136. és 137. cikkében lévő - szociálpolitikai rendelkezéseivel érintett, már létező tevékenységi területekhez, és ezen a téren új jogi keretet és a politikai kötelezettségvállalásoknak új alapot teremtett.
(3)
A 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács felismerte, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke elfogadhatatlan. A befogadóbb Európai Unió megteremtése ezért az Unió gazdasági növekedésre, több és jobb munkahely megteremtésére, valamint nagyobb társadalmi kohézió elősegítésére vonatkozó tíz éves stratégiai célja megvalósításának lényeges elemének számított.
(4)
A lisszaboni Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. A lisszaboni Európai Tanács ezért úgy döntött, hogy ezen a téren nyitott koordinációs módszert fogad el.
(5)
A szociális védelemre és társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint az EU azon képessége megerősítésének, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében.
(6)
A nyitott koordinációs módszer segít elmélyíteni a kölcsönös tanulást, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kirekesztés és a szegénység többdimenziós jelenség. A nyitott koordinációs módszer így megteremti a hatékonyabb helyszíni cselekvés feltételeit, és polgárai számára is láthatóbbá teszi az EU szociális értékek iránti elkötelezettségét.
(7)
Mindezen eredmények ellenére a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan és egyenlőtlen feltételek mellett fér hozzá, vagy a társadalomból kirekesztve él. A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2008. évi közös jelentés hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye 78 millió embert - köztük 19 millió gyermeket - fenyeget az Európai Unióban. A nők és férfiak közötti jövedelemkülönbség hozzávetőlegesen két százalékpont.
(8)
Mindezek mellett a vagyoni különbségek és a súlyos szegénység egyre aggasztóbb jelenséggé válnak az Unióban.
(9)
A társadalmi és gazdasági kohézió érdekében a kedvezőtlen helyzetű térségek, a strukturális szempontból tartósan hátrányos helyzetű területek, a legkülső régiók, bizonyos szigetek és szigeti tagállamok, valamint a közelmúltban az ipar leépítésével vagy ipari átalakulással érintett területek támogatására van szükség.
(10)
A társadalmi kirekesztés rombolja a polgárok jólétét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. Ezért e vonatkozást is kellően láthatóvá kell tenni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (továbbiakban: az európai év) során.
(11)
A szociális valóság felméréséről szóló 2007. november 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a szociális kohézió megerősítését, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés eltörlését az Európai Uniónak politikai prioritásként kell kezelnie.
(12)
A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ Millenniumi Fejlesztési Céljaival, amelyekhez az Unió és tagállamai is csatlakoztak.
(13)
A szegénység és a társadalmi kirekesztés széles körű, összetett és többrétű problémát jelent. Mindkettő számos tényezővel függ össze, például a jövedelemmel, az életszínvonallal, a megfelelő oktatási és munkavállalási lehetőségek szükségességével, a jól működő szociális védelmi rendszerekkel, a lakhatással, a jó minőségű egészségügyi és egyéb szolgáltatáshoz való hozzáféréssel, valamint az aktív állampolgári szerepvállalással. Ezért az összes érintett szakpolitika szereplőjét be kell vonni.
(14)
Következésképpen, a szegénység megelőzéséhez és az ellene való küzdelemhez olyan nemzeti, regionális és helyi szintű többdimenziós politikákra van szükség, amelyek biztosítják a gazdasági és a szociális politikák és a különösen veszélyeztett csoportokat, illetve személyeket célzó stratégiák közötti egyensúlyt. Az európai év elősegítheti e többdimenziós politikák ösztönzését és az idevágó mutatók továbbfejlesztését.
(15)
A lisszaboni stratégiát kiegészítő és támogató, 2005-2010 közötti időszakra vonatkozó szociális menetrend kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, valamint a polgárok társadalomban és munkaerőpiacon történő részvételében. A szociális menetrend egyik prioritása az esélyegyenlőség elősegítése, amely a társadalmi és a generációk közötti szolidaritásnak, valamint egy szegénységtől mentes és befogadóbb társadalom megteremtésének fontos tényezője.
(16)
A társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési tervekben több tagállam kiemeli, hogy bizonyos társadalmi csoportok, mint például a gyerekek, a korai iskolaelhagyók, az egyedülálló szülők, a nagycsaládok, az egykeresős családok, a fiatalok, különösen a fiatal nők, az idősek, a bevándorlók és etnikai kisebbségek, a fogyatékossággal élők és gondozóik, a hajléktalanok, a munkanélküliek, közöttük különösen a hosszú távon munkanélküliek, a bebörtönzöttek, az erőszakos cselekmények áldozatául esett nők és gyerekek, valamint az egészségre ártalmas szereket túlzott mértékben fogyasztók elszegényedési és/vagy társadalmi kirekesztési veszélyeztetettsége igen nagy. A legveszélyeztetettebb csoportokra irányuló nemzeti politikák és támogató intézkedések fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben.
(17)
Tisztességes foglalkoztatással jelentősen csökkenthető az elszegényedés kockázata. Azonban a foglalkoztatás önmagában nem mindig elégséges feltétele annak, hogy az egyének kiemelkedjenek a szegénységből, az elszegényedés kockázata pedig még a dolgozók körében is viszonylag magas. A foglalkoztatottak szegénysége az alacsony jövedelmekkel, a nők és férfiak jövedelemkülönbségével, az alacsony képzettséggel, a korlátozott szakképzési lehetőségekkel, a család és a munka összeegyeztethetőségének szükségességével, a bizonytalan foglalkoztatással és munkakörülményekkel, valamint a nehéz háztartási körülményekkel hozható összefüggésbe. A minőségi foglalkoztatás, valamint a szociális és gazdasági támogatás ezért elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyént kiemeljék a szegénységből.
(18)
A munkaerőpiac változó szükségleteihez alkalmazkodó alapvető készségek és képzettségek hiánya jelentősen gátolja a társadalmi integrációt. Egyre nagyobb a veszélye annak, hogy új törésvonalak keletkeznek a társadalomból kirekesztettek és a megkülönböztetés valamely formáját elszenvedők, valamint azok között, akiknek lehetősége van részt venni az egész életen át tartó tanulási programokban, amelyek javítják a foglalkoztathatósági esélyeket és az alkalmazkodóképességet, valamint elősegítik a személyes fejlődést és az aktív polgári szerepvállalást. A megfelelő képzettséggel nem rendelkezők számára nehezebb a belépés a munkaerőpiacra, nehezebben találnak jó minőségű munkát, nagyobb valószínűséggel válnak tartósan munkanélkülivé, vagy ha dolgoznak, nagy valószínűséggel rosszul fizetett állást kapnak.
(19)
A információs és kommunikációs technológiák elérhetősége és azok használatának képessége egyre inkább alapkövetelménye a társadalmi integrációnak. Egy 2006. június 11-én Rigában jóváhagyott miniszteri nyilatkozat a mindenkit befogadó információs társadalom megteremtését tűzi ki célul.
(20)
A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés sikere a társadalmi és politikai támogatottság mértékén múlik. Továbbá az európai év célkitűzéseit mozdítja elő az esélyegyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló uniós jogalkotás eredményes végrehajtása is. Ezért az európai évnek ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint a szegénység elleni küzdelemben részt vevő nemzetközi szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy előmozdítsa és erősítse a szociális védelemhez és társadalmi befogadáshoz kapcsolódó nyitott koordináció módszerét, továbbá segítse az e területen tett, közösségi és nemzeti szintű egyéb intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a szegénység által sújtott emberekkel és az őket képviselőkkel.
(21)
Az európai évnek ösztönöznie kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megelőző, aktív bevonásra irányuló politikákat, valamint elő kell mozdítania a nyílt koordinációs módszeren belül e területre vonatkozó legjobb gyakorlatokat.
(22)
A nemzeti szinten történt előrelépés eltérő mértéke, a különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az év jelentős számú intézkedése a közvetett központosított irányítás rendszerén keresztül megvalósuló, nemzeti szintű decentralizációt igényli az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) meghatározott eljárásokkal összhangban.
(23)
Ugyanakkor a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel és végeredményben a nyitott koordinációs módszer számára megállapított közös célkitűzésekkel.
(24)
Az európai év eredményességének alapvető feltétele a közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek sajátos szerepet játszanak a szegénységben élők és a társadalomból kirekesztettek érdekeinek előmozdításában.
(25)
Az európai évben való részvételnek nyitottnak kell lennie a tagállamok számára, az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró EFTA- (Európai Szabadkereskedelmi Társulás) államok számára az abban a megállapodásban meghatározott feltéteknek megfelelően, továbbá az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok és a nyugat-balkáni országok számára a vonatkozó megállapodásaikban megállapított feltételekkel összhangban, valamint az európai szomszédsági politikában (ESZP) érintett országok számára a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek rendelkezéseivel összhangban.
(26)
Az európai év javíthatja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet célzó, már létező programok és kezdeményezések közötti közösségi szintű koordinációt, többek között a szociális védelemről és társadalmi befogadásról szóló nyílt koordinációs módszert is.
(27)
Biztosítani kell az európai év más közösségi fellépésekkel való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét, különösen a Progress program, a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a nemek közti egyenlőség és az alapvető jogok elősegítéséhez kapcsolódó fellépésekhez, illetve az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához és a kultúrák közti párbeszédhez, az ifjúsághoz, a polgársághoz, a bevándorláshoz és a menekültügyhöz, valamint a kutatáshoz kapcsolódó fellépések tekintetében.
(28)
Az európai évnek folytatnia kell a korábbi európai évek - az esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) és a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) - során kidolgozott módszereket.
(29)
Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot jelenti.
(30)
Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.
(31)
Mivel ezen határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel többek között a többoldalú partnerségek, az országokon átnyúló információcsere és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésének szükségességére, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az európai év
A társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés támogatása céljából a 2010-es évet a „szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének” (a továbbiakban: európai év) nyilvánítják.
2. cikk
Célkitűzések és irányadó elvek
(1) Az európai év célkitűzései és irányadó elvei a következők:
a)
jogok elismerése - a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való alapvető jogának elismerése. Az európai év erősíti a szegénységben élők helyzetével kapcsolatos tudatosságot, különösen a kiszolgáltatott csoportokra és egyénekre tekintettel, és elősegíti, hogy eredményesen gyakorolhassák szociális, gazdasági és kulturális jogaikat, valamint elegendő erőforráshoz és minőségi szolgáltatásokhoz férjenek hozzá. Emellett az európai év hozzájárul a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemhez;
b)
felelősségmegosztás és szerepvállalás - nagyobb társadalmi részvétel a társadalmi befogadást elősegítő politikák és intézkedések kidolgozásakor, a közös és az egyéni felelősség hangsúlyozása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint az önkéntes tevékenységek ösztönzésének és támogatásának jelentősége. Az európai év előmozdítja a köz- és magánszféra szereplőinek bevonását, többek között proaktív partnerségeken keresztül. Elősegíti a tudatosítást, az elkötelezettséget és lehetőségeket biztosít ahhoz, hogy valamennyi polgár részt vállalhasson, különösen azok, akik a szegénységet közvetve vagy közvetlenül megtapasztalták;
c)
összetartás - az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindannyiunk javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, megvalósul a javak igazságos elosztása, és senki sem szorul a társadalom peremére. Az európai év egy olyan társadalom megteremtését segíti elő, amely képes az életminőségnek, ideértve a készségek és foglalkoztatás minőségét, a szociális jólétet - többek között a gyermekek jólétét is -, valamint az esélyegyenlőségnek a növelésére és biztosítására. Biztosítja továbbá a generációkon belüli és generációk közötti fenntartható fejlődést és szolidaritást, valamint a politikai összhangot az Európai Unió világszintű fellépéseivel;
d)
kötelezettségvállalás és konkrét intézkedések - a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával kapcsolatos határozott európai uniós és tagállami kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, valamint ennek a kötelezettségvállalásnak és a fellépéseknek az előmozdítása minden döntési szinten. A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer eredményeire és lehetőségeire építve az európai év megerősíti a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, a politikai figyelem összpontosítása és az érdekelt felek mozgósítása révén, illetve további lendületet ad a területre vonatkozó európai uniós és tagállami intézkedéseknek.
(2) E célok végrehajtásakor a Közösségnek és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a melléklet IV. részében felsorolt prioritásokat.
3. cikk
Az intézkedések tartalma
(1) A 2. cikkben megfogalmazott célkitűzések többek között különösen az alábbi közösségi és nemzeti szintű intézkedésekkel valósíthatók meg:
a)
találkozók és rendezvények,
b)
tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok,
c)
adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések részletei a mellékletben találhatók.
(3) A szélesebb nyilvánosságot célzó, összes intézkedést mindenki - többek között a szegénységben és a fogyatékossággal élők - számára könnyen elérhetővé kell tenni.
4. cikk
A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve
Az európai év figyelembe veszi a nőket és férfiakat érintő szegénység és társadalmi kirekesztés különböző kockázatait és dimenzióit. Az európai év végrehajtásakor a Közösség és a tagállamok a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére törekszenek.
5. cikk
Közösségi szintű együttműködés és végrehajtás
(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban említett közösségi intézkedéseket a melléklettel összhangban hajtsák végre.
(3) A Bizottság különösen megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 10. cikkben említett közösségi intézkedések és kezdeményezések összhangban legyenek és egymást kiegészítsék annak érdekében, hogy megvalósulhassanak a 2. cikk célkitűzései.
(4) A Bizottság, különösen európai szinten, rendszeres eszmecserét folytat többek között a szegénységben élőkkel együtt dolgozó érintett felekkel az európai év megtervezéséről, végrehajtásáról, nyomon követéséről és értékeléséről. Minden vonatkozó információt közzétesz a nyilvánosság számára.
(5) A Bizottság szorosan bevonja a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot az európai év előkészítésébe és megvalósításába, és adott esetben más illetékes bizottságokat is tájékoztat, illetve bevon a munkába.
(6) A Bizottság adott esetben más európai uniós intézményekkel, szervekkel, irodákkal és ügynökségekkel is együttműködik.
6. cikk
Nemzeti szintű együttműködés és végrehajtás
(1) Minden tagállam kinevez egy nemzeti végrehajtó testületet, amely megszervezi a tagállam részvételét az európai évben, illetve biztosítja a nemzeti szintű koordinációt. A nemzeti végrehajtó testület az európai év nemzeti programjának és prioritásainak meghatározásáért, valamint a közösségi finanszírozásra javasolt egyes intézkedések kiválasztásáért felelős. A nemzeti stratégiát és az európai év prioritásait a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni.
(2) A közösségi támogatás nemzeti szintű intézkedéseknek történő odaítélésének eljárását a melléklet II. része állapítja meg.
(3) Feladatai teljesítése során, különösen a nemzeti program kidolgozásakor, illetve az európai év végrehajtása során bármikor, a nemzeti végrehajtó bizottság szorosan együttműködik és egyeztet az érintett felek széles körével, beleértve a civil társadalmi szervezeteket, a szegények és társadalmi kirekesztettek érdekvédelmi szervezeteit, a szociális partnereket, valamint a regionális és helyi hatóságokat.
7. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
(3) A bizottságban részt vevő tagállami képviselőt lehetőleg a 6. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti végrehajtó testületből kell delegálni.
8. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A közösségi szintű intézkedések a melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően 80 %-os támogatásban részesülhetnek, vagy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések tárgyát képezhetik.
(2) A melléklet II. részében meghatározott eljárásnak megfelelően az országos, regionális és helyi szintű intézkedések esetében az Európai Unió általános költségvetéséből az összes támogatható költség maximum 50 %-áig van lehetőség a társfinanszírozásra.
9. cikk
A pályázat és a kiválasztási eljárás
(1) A 8. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések finanszírozásáról szóló határozatokat a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.
(2) A 8. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedések esetében a pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmeket a nemzeti végrehajtó testületek nyújtják be a Bizottsághoz a melléklet II. részében említett eljárásnak megfelelően.
10. cikk
Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg
(1) A Bizottság a részt vevő országokkal együtt biztosítja, hogy e határozat intézkedései összeegyeztethetők legyenek más közösségi, nemzeti, regionális és helyi intézkedésekkel és kezdeményezésekkel.
(2) A Bizottság és a részt vevő országok továbbá biztosítják, hogy az európai év és a meglévő közösségi, nemzeti, valamint regionális intézkedések és források teljes mértékben kiegészítsék egymást azokban az esetekben, ahol az utóbbiak elősegíthetik az európai év célkitűzéseinek elérését.
11. cikk
Részt vevő országok
Az európai évben való részvétel a következők számára nyitott:
a)
a tagállamok;
b)
előcsatlakozási stratégiából részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó olyan általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsok határozatai fogalmaznak meg;
c)
a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük általános elveiről szóló keretmegállapodások alapján velük létrehozandó megállapodásoknak megfelelően;
d)
az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;
e)
az ESZP partnerországai azoknak az általános elveknek és a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek fogalmaznak meg. Az e téren érintett ESZP-partnerországokban folytatott tevékenységekre nyújtott bármely közösségi pénzügyi támogatás az ESZP támogatási eszköz hatálya alá tartozik az ezen országokkal folytatott átfogó együttműködés során megállapított prioritásokkal és eljárásokkal összhangban.
12. cikk
Költségvetés
(1) Az e határozatban említett intézkedések végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2009. január 1-től2010. december 31-ig tartó időszakra 17 000 000 EUR, amelyből 6 500 000 EUR a 2009. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret korlátain belül.
13. cikk
Nemzetközi együttműködés
Az európai év keretén belül a Bizottság együttműködést folytathat a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével.
14. cikk
A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
Az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét a csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenység megelőzését szolgáló intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel biztosítja, gondoskodik róla, hogy a jogosulatlanul kifizetett összegeket visszafizessék, valamint szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki, az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (8), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (9), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően.
15. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1) A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatba foglalt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.
(2) A jelentés tájékoztatást nyújt továbbá arról, hogy az európai év intézkedéseiben hogyan érvényesült a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének elve, és hogy az év milyen előnyöket hozott a kiszolgáltatott csoportok és egyének számára.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.