RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1292/2007
af 30. oktober 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse af sådan import i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1424/2006 (3), en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. De foranstaltninger, der nu gøres til genstand for de aktuelle undersøgelser, blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 18 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 17,3 % på importen af varer fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 1676/2001 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De foranstaltninger, der blev indført på importen fra Indien i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (4) udvidet til importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.
(3)
Kommissionen godtog ved afgørelse 2001/645/EF (5) tilsagn fra fem indiske producenter i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Disse tilsagn blev ophævet ved afgørelse 2006/173/EF (6).
(4)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 367/2006, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1124/2007 (7), en endelig udligningstold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Foranstaltningerne havde form af værditold på mellem 7 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 367/2006 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den tidligere antisubsidieundersøgelse«.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(5)
En anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, som var begrænset til den dumping, der blev foretaget af Jindal Poly Films Limited (i det følgende benævnt »Jindal«), blev henholdsvis den 23. maj 2006 og den 3. juli 2006 indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen af PET-folie i Fællesskabet.
(6)
Klagerne hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for: a) at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen, og b) at de omstændigheder i forbindelse med dumpingen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne over for Jindal, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig art.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og indledte disse to undersøgelser gennem offentliggørelse af indledningsmeddelelser i Den Europæiske Unions Tidende henholdsvis den 22. august 2006 (8) og den 25. august 2006 (9).
(8)
Den delvise interimsundersøgelse var begrænset til undersøgelse af Jindals dumping. Den fornyede undersøgelsesperiode omfattede for begge undersøgelser perioden fra den 1. juli 2005 til den 30. juni 2006. Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2003 til udløbet af den fornyede undersøgelsesperiode (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
4. De berørte parter
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet, EF-producenterne, importørerne og brugerne, som den vidste var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. I forbindelse med begge undersøgelser fik de interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
(10)
Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, blev det i betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter af PET-folie i Indien, som var nævnt i klagen, i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med PET-folie i den fornyede undersøgelsesperiode som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. Seks eksporterende producenter i Indien gav udtryk for vilje til at samarbejde. Blandt disse seks eksporterende producenter blev der udvalgt tre selskaber (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited og Jindal) til at indgå i stikprøven, og disse modtog et spørgeskema. Disse selskaber fandtes at tegne sig for den største repræsentative mængde af eksport til Fællesskabet af PET-folie, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(12)
Derudover sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle andre parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget fuldt besvarede spørgeskemaer fra fire EF-producenter, de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, en importør/bruger og fire brugere.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping og skade samt for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og om det ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EF-producenter
-
Dupont Teijin Films (Luxembourg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Tyskland)
-
Nuroll SpA (Italien)
-
Toray Plastics Europe (Frankrig)
b)
Eksporterende producenter i Indien
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi
c)
Forretningsmæssigt forbundet importør/bruger i Fællesskabet
-
Rexor SAS (Frankrig)
d)
Importør/bruger
-
Coverne SpA (Italien)
e)
Brugere
-
Safta SpA (Italien).
-
Metalvuoto SpA (Italien).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290.
2. Samme vare
(15)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at PET-folie, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, samt PET-folie, der fremstilles og sælges af EF-producenterne, har de samme fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er derfor samme varer, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DELVIS INTERIMSUNDERSØGELSE: DUMPING
1. Normal værdi
(16)
For at fastsætte den normale værdi blev det først undersøgt, om Jindals samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(17)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(18)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale værdi derfor skulle fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(19)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkeligt repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkeligt stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(20)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2. Eksportpris
(21)
Langt størstedelen af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode havde fundet sted til uafhængige kunder. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(22)
En del af eksportsalget er blevet foretaget til et forretningsmæssigt forbundet selskab i Fællesskabet. Det forretningsmæssigt forbundne selskab videresolgte ikke varerne direkte, men foretog en omfattende forarbejdning af dem, og det blev således fundet, at beregning af den eksporterede vares eksportpris på grundlag af videresalgsprisen for den forarbejdede vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, var for besværligt. De priser, som Jindal krævede af dette forretningsmæssigt forbundne selskab, blev sammenlignet med de priser, som Jindal krævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet for samme varetyper i den fornyede undersøgelsesperiode. Da det blev konstateret, at der for hver enkelt varetype var overensstemmelse mellem disse priser, blev det konkluderet, at de priser, som Jindal krævede af det forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet, var pålidelige og kunne anvendes til beregning af eksportprisen.
3. Sammenligning
(23)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(24)
Jindal anmodede om en justering af den normale værdi for importtold, der ikke var opkrævet under forhåndslicensordningen på importen af råmaterialer til fremstilling af eksportvarer. Forhåndslicensordningen giver mulighed for at indføre råmaterialer toldfrit, forudsat at selskabet udfører færdigvarer i en tilsvarende mængde og til en tilsvarende værdi, der fastsættes i henhold til officielle standard input/output-normer. De indførte varer under forhåndslicensordningen kan enten anvendes til fremstilling af eksportvarer eller til genopfyldning af de indenlandske lagre af råmaterialer, der anvendes til fremstilling af disse varer. Selskabet hævdede, at eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fandt sted for at opfylde de krav, der under forhåndslicensordningen var knyttet til de indførte råmaterialer. Det blev ikke konkluderet om en justering var berettiget, da det blev fundet, at selskabet under alle omstændigheder ikke dumpede i den fornyede undersøgelsesperiode, og en sådan justering ville således ikke påvirke det endelige resultat af den fornyede undersøgelse.
4. Dumpingmargen
(25)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(26)
Det fremgik af denne sammenligning, at dumpingmargenen var negativ.
5. De ændrede omstændigheders vedvarende karakter
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om resultaterne af denne undersøgelse med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(28)
I den sammenhæng mindes der om, at det i forbindelse med to på hinanden følgende undersøgelser, som blev afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001 og Rådets forordning (EF) nr. 390/2005 (10), blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping. Konklusionen om, at selskabet ikke dumpede, er blevet bekræftet af nærværende undersøgelse, og der er ingen tegn på, at denne situation ikke vil være af varig karakter.
(29)
Det fastslås derfor, at de gældende foranstaltninger over for Jindal giver de ønskede resultater og bør forblive uændrede.
D. UDLØBSUNDERSØGELSE
D.1. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(30)
Ifølge Eurostat blev der importeret 23 472 tons af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode. De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, stod for ca. 97 % heraf i den fornyede undersøgelsesperiode, og Jindal alene stod for ca. 90 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode.
(31)
I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. april 1999 til 31. marts 2000) var importmængden fra Indien på 50 590 tons. I undersøgelsesperioden for den tidligere antisubsidieundersøgelse (1. oktober 2003 til 30. september 2004) var importmængden fra Indien på 12 679 tons.
2. Dumping af import i den fornyede undersøgelsesperiode
2.1. Indledende bemærkning
(32)
Som nævnt i betragtning 11 indgik tre eksporterende producenter i stikprøven. Resultaterne i betragtning 16 til 26 gælder for Jindal.
2.2. Normal værdi
(33)
For at fastsætte den normale værdi for Garware og Ester blev det først undersøgt, om det indberettede samlede salg på hjemmemarkedet for hver enkelt eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det indberettede samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(34)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(35)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type ved eksport til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale pris derfor måtte fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(36)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkelig repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkelig stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(37)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2.3. Eksportpris
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, bør der mindes om, at nærværende undersøgelse skal fastslå, om der vil finde fortsat eller fornyet dumping sted, hvis beskyttelsesforanstaltningerne ophæves. I den forbindelse er det ikke muligt at begrænse fastsættelsen af de eksportpriser, der anvendes ved dumpingberegningen, til en undersøgelse af eksportørernes tidligere adfærd, men det er derimod også nødvendigt at undersøge den sandsynlige udvikling i eksportpriserne i fremtiden. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden.
(39)
Da der forelå pristilsagn i en del af den fornyede undersøgelsesperiode, blev det i denne sag navnlig undersøgt, om disse tilsagn havde påvirket de tidligere eksportpriser i en sådan grad, at det gjorde dem upålidelige ved en beregning af fremtidig eksportadfærd. Ydermere skal det bemærkes, at Garwares og Esters pristilsagn blev trukket tilbage den 9. marts 2006, mens den fornyede undersøgelsesperiode dækker perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006. For både Garwares og Esters vedkommende blev det konstateret, at de eksporttransaktioner, som blev foretaget i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor pristilsagnet var gældende, blev foretaget til priser, som lå tilstrækkeligt tæt på mindsteprisen til at udløse tvivl om, hvorvidt disse priser kunne betragtes som varige og fastsat uafhængigt af mindsteprisen. Der er allerede redegjort for en lignende begrundelse i betragtning 28 i Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 (11).
(40)
For Garwares vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i den fornyede undersøgelsesperiode efter tilbagetrækning af tilsagnene, ca. 20 % af den samlede eksportmængde, og der er blevet foretaget tilsvarende transaktioner efter tilbagetrækning af tilsagnet. Set i lyset af de mængder, der er blevet eksporteret efter udløb af tilsagnet den 8. marts 2006, betragtes priserne ved disse transaktioner som et relevant udtryk for den prispolitik, som Garware ville have haft, hvis ikke der var blevet afgivet tilsagn. Følgelig blev priserne ved disse transaktioner anvendt ved beregningen af eksportprisen for al Garwares eksport i hele den fornyede undersøgelsesperiode.
(41)
For Esters vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i perioden efter tilbagetrækning af tilsagnene, kun 5 % af den samlede mængde, og de var begrænset til en meget kort periode umiddelbart efter tilbagetrækning af tilsagnet. Priserne ved disse transaktioner kan derfor ikke betragtes som repræsentative for de eksportpriser, som selskabet ville have opkrævet uden tilsagnet. Som allerede anført i betragtning 39 lå Esters priser ved eksport til Fællesskabet før tilbagetrækning af tilsagnet meget tæt på mindstepriserne. Esters priser ved eksport til andre tredjelande lå også betydeligt under priserne til Fællesskabet, både hvis de blev betragtet på grundlag af et vejet gennemsnit og for hver enkelt type, hvilket gjorde det sandsynligt, at disse salgspriser til Fællesskabet i en situation uden tilsagn ville blive fastsat på linje med priserne for samme type ved salg til andre tredjelande. Konklusionen var derfor, at Esters priser ved eksport til Fællesskabet, mens tilsagnet var gældende, ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. Da Ester i den fornyede undersøgelsesperiode solgte den pågældende vare i betydelige mængder på verdensmarkedet, blev det besluttet at fastsætte eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande, for de modeller, som blev solgt til Fællesskabet i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor tilsagnet var gældende. For den del af undersøgelsesperioden, der ligger efter tilbagetrækningen af tilsagnet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til Fællesskabet.
2.4. Sammenligning
(42)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, provisioner samt emballerings- og kreditomkostninger, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(43)
De eksporterende producenter anmodede om en justering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), for en begrænset eksportmængde på grundlag af de fordele, der blev opnået i henhold til Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordningen) (»DEPB«) på efter-eksportbasis. I henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved udførslen af den pågældende vare, benyttes til at udligne told, der normalt skal betales på indførsel af enhver vare, eller sælges frit til andre selskaber. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den eksporterede vare. Producenterne påviste ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen på efter-eksportbasis berørte prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Påstanden blev derfor afvist.
2.5. Dumpingmargen
(44)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. I tilfælde, hvor eksportpriserne var baseret på priserne til tredjelande, blev passende cif-værdier beregnet ved at forhøje priserne ab fabrik til tredjelande med den vejede gennemsnitlige forskel for hver enkelt varetype mellem priserne ab fabrik og cif-priserne til Fællesskabet.
(45)
Denne sammenligning viste en dumpingmargen på 15-25 %. Der mindes om, at der var blevet konstateret en negativ dumpingmargen for Jindal (jf. betragtning 26 ovenfor).
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Uudnyttet kapacitet
(46)
Alle kendte indiske eksportørers uudnyttede kapacitet i den fornyede undersøgelsesperiode blev anslået til 32 000 tons. Det bør dog bemærkes, at 25 000 tons heraf tilskrives indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold på 0 %. En eventuel ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil sandsynlig få ringe betydning for disse selskabers eksportpolitik. Derfor tilskrives kun ca. 7 000 tons indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold, der ikke er på 0 %. Sidstnævnte uudnyttede kapacitet, som i den fornyede undersøgelsesperiode udgjorde ca. 30 % af den samlede importmængde af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet og 3 % af forbruget i Fællesskabet, kunne blive dirigeret til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. Incitamenter til at omdirigere salgsmængder til Fællesskabet
(47)
På grundlag af en sammenligning model for model fremgik det, at eksportpriserne ved salg til tredjelande for de indiske eksportører, der indgik i stikprøven og havde en dumpingmargen, der ikke var på 0 %, i den fornyede undersøgelsesperiode var 20-30 % lavere end de samme eksporterende producenters eksportpriser ved salg til Fællesskabet. Disse to eksportører havde et betydeligt salg til tredjelande, nemlig 80-90 % af det samlede eksportsalg. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande blev derfor anset som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfaldt.
(48)
Nogle af verdens største eksportmarkeder for PET-folie er beskyttet af en høj told. Navnlig er importen af PET-folie fra Indien til USA pålagt antidumpingtold på mellem 2,32 % og 24,11 % samt udligningstold på mellem 9 % og 25,27 % alt afhængigt af, hvilken indisk eksportør der er tale om.
3.3. Konklusion
(49)
På baggrund af de forskellige prisniveauer, den uudnyttede kapacitet og de incitamenter, der er beskrevet ovenfor, konkluderes det således, at der er sandsynlighed for: i) fortsat dumping og ii) en stigning i de mængder, der eksporteres til Fællesskabet, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger ophæves.
D.2. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(50)
Fire EF-producenter (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. I den fornyede undersøgelsesperiode tegnede de sig for ca. 95 % af produktionen i Fællesskabet. Disse producenter udgør således erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(51)
Det skal bemærkes, at situationen med hensyn til produktionen af PET-folie i Fællesskabet har ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Kodak Industrie (Frankrig) producerer rent faktisk ikke længere PET-folie i Fællesskabet, og 3M har flyttet sine aktiviteter til I.T.P. SpA (Italien), som er i færd med at omstille sit anlæg til andre og nye produktioner. Det skal også understreges, at da Tjekkiet blev medlem af EU den 1. maj 2004, udgør den produktion, som Fatra a.s. (etableret i Tjekkiet) har, nu en del af produktionen i Fællesskabet.
D.3. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(52)
Fastsættelsen af det samlede forbrug i Fællesskabet var baseret på importstatistikker fra Eurostat, EF-erhvervsgrenens salg til Fællesskabet og andre EF-producenters salg.
Tabel 1
Forbruget i Fællesskabet
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indeks (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Set i forhold til 2003 steg forbruget i den fornyede undersøgelsesperiode med 1 % eller mere end 3 000 tons.
2. Import fra Indien, Brasilien og Israel: mængde, markedsandel og importpriser
(54)
Den mængde, som Fællesskabet importerede fra Indien, steg med 86 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode, og markedsandelen steg fra 5 % til 9 %, mens priserne faldt med 12 %. Oplysningerne er baseret på Eurostats statistikker.
Tabel 2
Import fra Indien
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indeks (2003 = 100)
100
127
190
186
Markedsandel
5 %
6 %
10 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indeks (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Importen fra Brasilien og Israel, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse som nævnt i betragtning 2 ovenfor, faldt drastisk, efter at denne import blev omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført over for importen fra Indien. Priserne på PET-folie med oprindelse i disse lande steg med 219 % efter indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger.
Tabel 3
Import fra Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
6 855
5 527
271
419
Indeks (2003 = 100)
100
91
5
6
Markedsandel
2 %
2 %
0 %
0 %
Priser (EUR/ton) (tal fra Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indeks (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Der skal dog tages hensyn til, at det i forbindelse med nærværende undersøgelse blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping, og at det i forbindelse med tidligere undersøgelser var blevet konstateret, at andre selskaber (navnlig Flex Industries Limited og Polyplex Corporation Limited) heller ikke foretog dumping. Følgelig vil kun dumpingimport fra Indien og import, for hvilken der er blevet konstateret omgåelse, blive taget i betragtning i forbindelse med nærværende undersøgelse. Dumpingimport fra Indien og import, som er blevet pålagt antiomgåelsestold, er faldet med 70 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode - jf. tabel 4 nedenfor. Det markante fald i denne import kan i stort omfang tilskrives indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger over for import fra Brasilien og Israel.
Tabel 4
Import fra Indien, Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indeks (2003 = 100)
100
86
35
27
Markedsandel
4 %
4 %
1 %
1 %
Priser (EUR/ton)
1 855
1 852
1 891
1 785
Kilde: Eurostat og data fra selskaberne.
3. Import fra andre tredjelande
(57)
Importen fra andre tredjelande steg med 24 % i den betragtede periode (fra ca. 62 000 tons i 2003 til ca. 77 000 tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og markedsandelen i Fællesskabet for denne import steg med 5 procentpoint (fra 25 % til 30 %). Størstedelen af importen kom fra Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater. Den gennemsnitlige pris pr. tons faldt med 11 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Tallene er baseret på Eurostats data.
Tabel 5
Land
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Sydkorea
Importmængde
(tons)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indeks (2003 = 100)
100
93
86
92
Markedsandel
10 %
10 %
9 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Importmængde (tons)
14 611
18 636
20 544
13 432
Indeks (2003 = 100)
100
128
141
92
Markedsandel
6 %
7 %
8 %
5 %
Priser (EUR/ton)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Importmængde (tons)
2 858
6 511
8 647
8 647
Indeks (2003 = 100)
100
228
303
303
Markedsandel
1 %
3 %
3 %
3 %
Priser (EUR/ton)
1 742
1 764
1 811
1 758
De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
1
26
2 478
5 898
Indeks (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Markedsandel
0 %
1 %
2 %
Priser (EUR/ton)
2 872
1 854
1 790
I alt Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indeks (2003 = 100)
100
80
100
110
Markedsandel
17 %
20 %
21 %
20 %
I alt (andre lande end Indien, Brasilien og Israel)
Importmængde
(tons)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indeks (2003 = 100)
100
105
119
124
Markedsandel
25 %
26 %
30 %
30 %
Pris
Vejet gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indeks
100
98
90
89
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(58)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(59)
I den betragtede periode forblev kapaciteten stabil (ca. 190 000 tons), og produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt med 4 %.
Tabel 6
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Produktion i tons
176 682
175 465
165 348
168 875
Indeks (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacitet i tons
190 694
185 863
186 721
189 832
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapacitetsudnyttelse
93 %
94 %
89 %
89 %
Indeks (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Lagre
(60)
Lagrene af den pågældende vare faldt mellem 2003 og 2004 fra 23 929 tons til 22 241 ton, steg lidt i 2005 og faldt til 21 272 tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Faldet skyldtes hovedsageligt en nedgang i produktionen.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Tons
23 929
22 241
23 209
21 272
Indeks (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet og markedsandel
(61)
Den mængde, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet, faldt med 5 % mellem 2003 og 2005, dvs. fra 142 755 tons til 135 956 tons, hvorefter den steg lidt mellem 2005 og den fornyede undersøgelsesperiode, men dog kun nåede op på 98 % af salgsmængden i 2003. Salget til forretningsmæssigt forbundne selskaber var ubetydeligt (mellem 200 og 300 tons hvert år i den betragtede periode). Derudover faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel med 2 procentpoint mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 8
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Salgsmængde (tons)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indeks (2003 = 100)
100
101
95
98
Markedsandel af det samlede forbrug
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Salgspriser og omkostninger
(62)
Enhedssalgsprisen faldt med 2 % i den betragtede periode (fra 2 891 EUR/tons i 2003 til 2 819 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og de gennemsnitlige omkostninger pr. tons faldt fra 3 216 EUR/tons i 2003 til 3 137 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Dette fald i omkostningerne indtraf, på trods af at gennemsnitsomkostningerne til de fleste råmaterialer steg betragteligt på grund af de kraftigt stigende oliepriser. Disse tal viser, at for at undgå at tabe for store markedsandele kunne EF-erhvervsgrenen ikke fuldt ud dække sine produktionsomkostninger ved hjælp af salgspriserne.
Tabel 9
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Vejet gennemsnitlig pris
(EUR/ton)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indeks
100
99
101
98
Vejede gennemsnitlige omkostninger
(EUR/ton)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Vækst
(63)
EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele på baggrund af en lidt stigende efterspørgsel i den betragtede periode.
4.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(64)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Selv om gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 5 %, medførte rationaliseringer, at produktiviteten pr. ansat steg med 9 %. Arbejdskraftomkostningerne pr. produceret ton faldt således med 4 %.
Tabel 10
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Beskæftigelse
2 263
2 112
2 027
1 978
Indeks (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivitet (tons pr. ansat)
78
83
82
85
Indeks (2003 = 100)
100
106
104
109
Lønninger (000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indeks (2003 = 100)
100
96
93
92
Gennemsnitsløn pr. ansat
61 362
62 922
63 669
64 407
Indeks (2003 = 100)
100
103
104
105
Lønninger pr. produceret ton (EUR)
786
758
781
754
Indeks (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilitet og investeringsafkast
(65)
Rentabiliteten af salget er den fortjeneste, der opnås ved salg af den pågældende vare i Fællesskabet. Investeringsafkastet er blevet beregnet på grundlag af afkastet af de samlede aktiver.
(66)
Rentabiliteten og investeringsafkastet vedrørende salget af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet har på trods af små forbedringer i 2004 og 2005 været negative i hele den betragtede periode. I den fornyede undersøgelsesperiode var rentabiliteten og investeringsafkastet særligt lave (rentabilitet: - 11 % og investeringsafkast: - 3,1 %) efter at være faldet igen efter 2005.
Tabel 11
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilitet
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Investeringsafkast
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Likviditet
(67)
Tendensen for likviditeten blev forværret, navnlig i den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 12
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Likviditet (000 EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indeks (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investeringer og evne til at rejse kapital
Tabel 13
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Investeringer (000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indeks (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode faldt investeringerne i produktionen af PET-folie med 18 %. I den fornyede undersøgelsesperiode steg værdien af investeringerne med 6 % set i forhold til 2005, men i sammenligning med 2003 forblev den på et lavere niveau. I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at investeringerne hovedsageligt havde til formål at forbedre varens kvalitet og at opretholde produktionskapaciteten.
(69)
De lave investeringer kan i stort omfang forklares med, at EF-erhvervsgrenens moderselskaber ikke syntes at være interesserede i at investere eller at garantere investeringer i ikke-rentable aktiviteter som f.eks. produktion af PET-folie i Europa.
4.10. Den faktiske dumpingmargens størrelse og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping
(70)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang tages der hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Som anført ovenfor viser de foreliggende oplysninger, at en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, fortsat sælger til Fællesskabet til dumpingpriser. Selv om den konstaterede dumpingmargen er betydelig, har dens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation i den fornyede undersøgelsesperiode ikke været betydelig, fordi markedsandelen for dumpingimport fra Indien og import, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse, kun udgjorde 1 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Jindal bidrog uden tvivl til at forværre situationen for EF-erhvervsgrenen. Det skal dog også tages i betragtning, at selv om importen fra Jindal ikke medtages i analysen, havde EF-erhvervsgrenen ikke været i stand til at overvinde virkningerne af tidligere dumping efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001 på grund af omgåelse (som blev gjort til genstand for foranstaltninger, som først blev vedtaget i slutningen af 2004) og mangelfulde tilsagn, som først blev ophævet sidste år. Der mindes om, at før indførelsen af antiomgåelsestold og ophævelse af tilsagnene var størrelsen af importen fra indiske selskaber, som konstateredes at foretage dumping, mere en tre gange større end i den fornyede undersøgelsesperiode.
5. Konklusion om situationen på markedet i Fællesskabet
(71)
Forbruget af PET-folie på markedet i Fællesskabet steg med 1 %, mens EF-erhvervsgrenens salg faldt med 2 %.
(72)
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forværret, hvad angår de fleste skadesfaktorer: produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (- 4 %), salgsmængde (- 2 %) og salgsværdi (- 5 %), markedsandel (- 2 procentpoint), likviditet og rentabilitet samt investeringsaktivitet og investeringsafkast.
(73)
EF-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, hvad angår beskæftigelsen, omkostningsbesparelser og forøgelse af produktiviteten pr. ansat, kunne ikke udligne virkningerne af stigningen i råmaterialepriserne i den betragtede periode. Produktionsomkostningerne var højere end salgsprisen. Dette faldt sammen med de lave priser på dumpingimporten med oprindelse i Indien og andre lande, i forbindelse med hvilke der er konstateret omgåelse. Det skal dog bemærkes, at det pristryk, som EF-erhvervsgrenen var udsat for, delvist skyldtes importen fra Jindal, som konstateredes ikke at foretage dumping i den fornyede undersøgelsesperiode, og som stod for ca. 90 % af den samlede import af PET-folie fra Indien.
(74)
På baggrund af ovenstående er EF-erhvervsgrenen stadig i en udsat situation, og enhver forøgelse af dumpingimporten vil efter al sandsynlighed forværre denne situation.
D.4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
(75)
Som anført ovenfor befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en udsat situation. Der vil blive en betydelig stigning i dumpingimporten, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Som anført i betragtning 46 har de indiske eksportører, der er pålagt antidumpingtold, mulighed for at øge deres eksport betydeligt, og som anført i betragtning 48 er nogle af de største eksportmarkeder for PET-folie i verden beskyttet af en høj told, hvilket navnlig gælder markedet for PET-folie i USA.
(76)
Uden antidumpingtold ville dumpingimport fra Indien kunne øve et betydeligt pristryk på markedet i Fællesskabet. Derfor er der klart sandsynlighed for fornyet skade.
(77)
I betragtning af ovenstående ville det forårsage yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, hvis den udsættes for øget import fra Indien til dumpingpriser. Konklusionen er derfor, at bortfald af foranstaltningerne over for Indien efter al sandsynlighed vil betyde, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade.
D.5. FÆLLESSKABETS INTERESSE
(78)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger.
(79)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om bestemmelsen af Fællesskabets interesse blev baseret på en vurdering af alle involverede parters interesser, dvs. interesserne blandt EF-erhvervsgrenen, importørerne og brugerne af den pågældende vare.
(80)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at stride imod Fællesskabets interesser i den oprindelige undersøgelse. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende antidumpingforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter.
(81)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette særlige tilfælde.
(82)
For at vurdere, hvilke virkninger det sandsynligvis ville få, hvis der henholdsvis indførtes eller ikke indførtes foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende. På dette grundlag sendte Kommissionen spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, til ni ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og til 23 brugere. Derudover henvendte Kommissionen sig også til alle andre kendte EF-producenter, som ikke havde afgivet de oplysninger, som var nødvendige for samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, for at få basisoplysninger om deres produktion og salg.
1. Virkning på EF-erhvervsgrenen
(83)
Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en udsat situation som beskrevet i betragtning 58-74.
(84)
Opretholdelse af foranstaltninger forventes at mindske markedsforvridningen og prisfald. Foranstaltninger ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at opretholde sit salg og udnytte stordriftsfordele.
(85)
Hvis antidumpingforanstaltningerne på den anden side bortfalder, er det sandsynligt, at den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil fortsætte eller endog forværres. EF-erhvervsgrenen er især mærket af et indtægtstab på grund af trykkede priser og tabte markedsandele.
(86)
Det vil derfor være i EF-erhvervsgrenens interesse at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
2. Virkningen på importører og brugere
(87)
Kun en importør/bruger og fire brugere har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen og besvaret spørgeskemaet fuldt ud. De står for 16,3 % af det samlede forbrug af PET-folie i Fællesskabet, og de har anført, at en forlængelse af antidumpingtolden ikke ville få større betydning for deres selskaber.
3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(88)
Når alle de ovennævnte faktorer tages i betragtning, kan det konkluderes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville have væsentlige virkninger - hvis der overhovedet kan blive tale om nogen virkninger - for brugerne og importørerne af den pågældende vare.
(89)
På dette grundlag konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde af hensyn til Fællesskabets interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltninger.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(90)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(91)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderes det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, at den delvise interimsundersøgelser, der er begrænset til Jindal, bør afsluttes, og at den antidumpingtold på 0 %, der blev indført i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, på importen af PET-folie, der fremstilles og eksporteres til Fællesskabet af Jindal, bør opretholdes.
(92)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie fra Indien opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290, afsluttes for så vidt disse foranstaltninger angår den indiske eksporterende producent Jindal Poly Films Limited.
Artikel 2
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex39206219 (Taric-kode 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 og 3920621994) og ex39206290 (Taric-kode 3920629033 og 3920629094) og med oprindelse i Indien.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Endelig told
(%)
Taric-tillægskode
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301 (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indien
3,5
A753
Alle andre selskaber
17,3
A999
3. Forelægger en part tilstrækkelige beviser for Kommissionen for
-
at selskabet ikke eksporterede de i stk. 1 omhandlede varer i perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 og i perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006,
-
at selskabet ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved forordning (EF) nr. 366/2006, og
-
at selskabet faktisk har eksporteret de pågældende varer efter perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006, eller at det har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet,
kan Rådet ved simpelt flertal på forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg træffe afgørelse om at ændre stk. 2 ved at tilføje den pågældende part til listen over selskaber, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, i tabellen i stk. 2, og den endelige told fastsættes i så fald til en vejet gennemsnitstold på 3,5 %.
4. Den endelige restantidumpingtold på importen fra Indien som anført i stk. 2 udvides til importen af samme polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og fra Israel (uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej) (Taric-kode 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) undtagen for varer fremstillet af:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilien (Taric-tillægskode A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tillægskode A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-tillægskode A691).
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 30. oktober 2007.
A TANÁCS 1292/2007/EK RENDELETE
(2007. október 30.)
az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az ilyen behozataloknak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálata lezárásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a legutóbb az 1424/2006/EK (2) rendelettel módosított 1676/2001/EK (3) rendelettel a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. E vizsgálatok tárgyát képező intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett 0 % és 18 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 17,3 %-os maradványvám formáját öltötték. A módosított 1676/2001/EK rendelethez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
Az eredeti vizsgálatban az Indiából származó behozatalra kivetett intézkedéseket az 1975/2004/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztette a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozatalára is (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg).
(3)
A Bizottság a 2001/645/EK határozattal (5) elfogadta öt indiai gyártónak az eredeti vizsgálattal kapcsolatos kötelezettségvállalását. Ezeket a kötelezettségvállalásokat a 2006/173/EK határozat (6) hatályon kívül helyezte.
(4)
A Tanács a legutóbb az 1124/2007/EK tanácsi rendelettel (7) módosított 367/2006/EK rendelettel az Indiából származó PET-fólia behozatalára végleges kiegyenlítő vámot vetett ki. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 7 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. A 367/2006/EK módosított rendelethez vezető vizsgálat a továbbiakban: az előző szubvencióellenes vizsgálat.
2. Felülvizsgálati kérelem
(5)
A Bizottsághoz 2006. május 23-án, illetve 2006. július 3-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, és az alaprendelet 11. cikkének (3) szerinti - a Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: Jindal) dömpingjének vizsgálatára korlátozódó - részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az alábbi közösségi gyártóktól: a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik.
(6)
A kérelmezők azt állították, és elegendő prima facie bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozólag, hogy: a) a dömping és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne; valamint b) megváltoztak azok a dömpingre vonatkozó körülmények, melyek alapján a Jindal számára az intézkedéseket meghozták, és e változások tartós jellegűek.
3. Vizsgálat
(7)
Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítására, a Bizottság 2006. augusztus 22-én (8), illetve 2006. augusztus 25-én (9) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésekkel bejelentette e két felülvizsgálat megindítását.
(8)
A részleges időközi felülvizsgálat hatálya a Jindal dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A felülvizsgálati időszak mindkét esetben a 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tartó időszakot foglalta magában. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2003-tól a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4. Az érintett felek
(9)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az exportáló országok képviselőit, a közösségi gyártókat, az importőröket, valamint az ismert érintett felhasználókat. Az érdekelt felek mindkét felülvizsgálat során lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban tudassák, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott időtartamon belül meghallgatást kérjenek.
(10)
Minden érdekelt fél, aki ilyen kérést nyújtott be, és igazolni tudta, hogy meghallgatását különleges okok indokolják, meghallgatási lehetőséget kapott.
(11)
A PET-fólia kétségtelenül nagyszámú indiai exportáló gyártójára való tekintettel, akiket megneveztek a kérelemben, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi technikák alkalmazását irányozták elő a hatályvesztés felülvizsgálatára. A mintavétel szükségességének eldöntésére és adott esetben a minta összeállításának céljából minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek és bocsássák rendelkezésre a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadataikat a PET-fóliával kapcsolatban a felülvizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről. Hat indiai exportáló gyártó jelezte együttműködési szándékát. Ezek közül három vállalatot (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Jindal) vontak be a mintavételi eljárásba kérdőív segítségével. Úgy találták, hogy ezek a vállalatok felelnek a gyártás, az értékesítés és a PET-fólia Közösségbe történő exportjának olyan legnagyobb reprezentatív mennyiségéért, ami az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló időn belül a megfelelő módon megvizsgálható.
(12)
A Bizottság ezenkívül minden olyan érintett fél részére kérdőíveket küldött, akikről tudott, vagy akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőkön belül jelentkeztek. A teljes kérdőívre négy közösségi gyártó, a mintavételi eljárásba bevont három exportáló gyártó, egy importőr/felhasználó és négy felhasználó adott választ.
(13)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden információt, amit szükségesnek tartott a dömping és az okozott kár meghatározására, valamint annak megállapítására, hogy fennáll-e a valószínűsége a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének, továbbá hogy az intézkedések fenntartása a Közösség érdekében állna-e. A következő érdekelt felek telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor:
a)
Közösségi gyártók
-
Dupont Teijin Films (Luxemburg),
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Németország),
-
Nuroll SpA (Olaszország),
-
Toray Plastics Europe (Franciaország).
b)
Exportáló gyártók Indiában
-
Ester Industries Limited, Új-Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, Új-Delhi.
c)
Kapcsolt importőrök/felhasználók a Közösségben
-
Rexor SAS (Franciaország).
d)
Importőr/felhasználó
-
Coverne SpA (Olaszország).
e)
Felhasználók
-
Safta SpA (Olaszország),
-
Metalvuoto SpA (Olaszország).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(14)
Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, mégpedig az Indiából származó és rendszerint az ex39206219 és az ex39206290 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia.
2. A hasonló termék
(15)
Úgy találták, hogy - mint az eredeti vizsgálatban - az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített PET-fólia és az Indiából a Közösségbe exportált PET-fólia, valamint a közösségi gyártók által gyártott és értékesített PET-fólia fizikai és műszaki jellemzői, valamint használata megegyezik. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT: DÖMPING
1. Rendes érték
(16)
A rendes érték meghatározásához elsőként ellenőrizték, hogy a Jindal teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis, hogy elérte-e az érintett termék Közösségbe exportált teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.
(17)
Ezt követően arról bizonyosodtak meg, hogy a belföldi összértékesítés elérte-e minden egyes termékfajta vonatkozásában ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.
(18)
Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi értékesítések a Közösségbe exportált azonos típusú áruk értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes terméktípus esetében, melyből a belföldi értékesítési mennyiség a az értékesítések több mint 80 %-át tette ki, és azt az előállítási költségeknél magasabb áron adták el, a rendes értéket az összes belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg. Amennyiben egy terméktípus esetében, ahol a nyereséges ügyletek aránya 80 % vagy annál alacsonyabb, azonban legalább 10 % volt, a rendes értéket kizárólag a nyereséges belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján határozták meg. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi piacon megvalósult értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.
(19)
Azon terméktípusok esetében, ahol az exportáló gyártó belföldi árai nem voltak alkalmasak a rendes érték megállapítására - mivel az értékesítések reprezentativitása vagy azok rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló aránya nem volt megfelelő -, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében az érintett exportáló gyártó előállítási költségei, illetve az ahhoz hozzáadott ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség alapján határozták meg.
(20)
Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az exportáló gyártónak az érintett termék reprezentatívnak ítélt belföldi értékesítése során keletkezett ilyen jellegű költségei alapján határozták meg. A haszonkulcsot a vállalat által a belföldi piac rendes kereskedelmi forgalmában elegendő mennyiségben eladott kérdéses terméktípusok utáni súlyozott átlagos haszonkulcs alapján számították ki.
2. Exportár
(21)
Az érintett termék egyéb Közösségbe irányuló exportforgalmának túlnyomó többségét a felülvizsgálati időszakban független vásárlókkal bonyolították le. Ennélfogva az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportár alapján határozták meg.
(22)
Az exportforgalom egy részét egy közösségi kapcsolódó vállalattal bonyolították. A kapcsolódó vállalat az árukat nem közvetlenül viszonteladás során értékesítette, de lényegesen átalakította azokat, mégpedig olyan mértékben, hogy az exportált termék exportárának az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiszámítása az átalakított termék viszonteladói ára alapján megvalósíthatatlannak bizonyult. A felülvizsgálati időszak alatt összehasonlították ugyanazon terméktípus esetében a Jindal által a kapcsolódó vállalat és a közösségi független fogyasztók számára felszámított árakat. Mivel megállapították, hogy a két árlista minden terméktípus esetében összhangban volt egymással, arra a következtetésre jutottak, hogy a Jindal árszabása a közösségi kapcsolódó vállalat számára megbízható volt, és az exportár kiszámítására alkalmasnak bizonyult.
3. Összehasonlítás
(23)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás céljából az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azon eltéréseket, amelyek hatással vannak az árak összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően - adott esetben, hiteles igazolások bemutatása mellett - kiigazításokat végeztek az árengedmények és kedvezmények, a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a csomagolás, hitelezés és jutalékok eltérései vonatkozásában.
(24)
A Jindal a rendes érték kiigazítását igényelte azon importvám esetében, melyet nem szedtek be az előzetes engedélyezési rendszer (Advance Licence Scheme - ALS) keretében az exportra szánt áruk előállításában használt nyersanyagok importja után. Az előzetes engedélyezési rendszer lehetővé teszi a nyersanyagok vámmentes behozatalát, amennyiben a vállalat a hivatalosan rögzített szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms) alapján megfelelő mennyiségű és értékű készterméket exportál. Az előzetes engedélyezési rendszer keretében végrehajtott behozatalok vagy exportra szánt áruk előállítására vagy az ezen áruk gyártásához felhasznált belföldi anyagok utánpótlására szolgálnak. A vállalat azt állította, hogy az érintett terméket azért exportálta a Közösségbe, hogy a behozott nyersanyagokat illetően megfeleljen az előzetes engedélyezési rendszer keretében megszabott követelményeknek. Mivel a vállalat a felülvizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszakban nem dömpingelt, nem vontak le következtetéseket arra vonatkozólag, hogy a kiigazítás igénye jogos volt-e.
4. Dömpingkülönbözet
(25)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.
(26)
Ez az összehasonlítás negatív dömpingkülönbözetet eredményezett.
5. A megváltozott körülmények tartós jellege
(27)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban sor került annak vizsgálatára is, indokolt-e ezen vizsgálat megállapításait tartósnak tekinteni.
(28)
Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Jindalról két egymást követő, az 1676/2001/EK és a 390/2005/EK (10) tanácsi rendelettel végzett vizsgálat azt állapította meg, hogy nem dömpingelt. Ezeket a dömping hiányára vonatkozó megállapításokat e felülvizsgálat is megerősítette, és nincsenek arra utaló jelek, hogy a dömping hiánya ne lenne tartós jellegű.
(29)
Úgy tekinthető tehát, hogy a Jindal tekintetében jelenleg alkalmazott intézkedésekkel a kívánt eredményeket el lehet érni, ezért ezek változatlan formában fenntarthatók.
D. HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT
D.1. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(30)
Az Eurostat szerint az érintett termék Indiából a Közösségbe behozott mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt 23 472 tonnát tett ki. Ennek a mennyiségnek a 97 %-a a felülvizsgálati időszak alatt a mintavételi eljárásba bevont három exportáló gyártóra jutott, melyek közül egyedül a Jindal a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Indiából a Közösségbe irányuló teljes exportvolumenének 90 %-át gyártotta.
(31)
Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (1999. április 1-jétől2000. március 31-ig) az Indiából származó behozatal mennyisége 50 590 tonnát tett ki. Az előző szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszakában (2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig) az Indiából származó behozatal mennyisége 12 679 tonnát tett ki.
2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
2.1. Előzetes megjegyzés
(32)
Amint azt a fenti (11) preambulumbekezdés megemlíti, a mintavételi eljárásba három exportáló gyártó került bevonásra. A Jindal esetében a (16)-(26) preambulumbekezdésben megállapítottak érvényesek.
2.2. Rendes érték
(33)
A rendes érték meghatározásához Garware és az Ester esetében elsőként ellenőrizték, hogy az egyes exportáló gyártók bejelentett belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis hogy elérte-e az érintett termék Közösségbe exportált teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.
(34)
Ezt követően arról bizonyosodtak meg, hogy a belföldi összértékesítés elérte-e minden egyes termékfajta vonatkozásában ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.
(35)
Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi értékesítések a Közösségbe exportált azonos típusú áruk mennyiségének legalább 5 %-át képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes terméktípus esetében, melyből a belföldi értékesítési mennyiség az értékesítések több mint 80 %-át tette ki, és azt az előállítási költségeknél magasabb áron adták el, a rendes értéket az összes belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg. Amennyiben egy terméktípus esetében, ahol a nyereséges ügyletek aránya 80 % vagy annál alacsonyabb, azonban legalább 10 % volt, a rendes értéket kizárólag a nyereséges belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján határozták meg. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi piacon történő értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.
(36)
Azon terméktípusok esetében, ahol az exportáló gyártó belföldi árai nem voltak alkalmasak a rendes érték megállapítására - mivel az értékesítések reprezentativitása vagy azok rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult aránya nem volt megfelelő -, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében az érintett exportáló gyártó előállítási költségei, illetve az ahhoz hozzáadott ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség alapján határozták meg.
(37)
Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az exportáló gyártónak az érintett termék reprezentatívnak ítélt belföldi értékesítése során keletkezett ilyen jellegű költségei alapján határozták meg. A haszonkulcsot a vállalat által a belföldi piac rendes kereskedelmi forgalmában elegendő mennyiségben eladott kérdéses terméktípusok utáni súlyozott átlagos haszonkulcs alapján számították ki.
2.3. Exportár
(38)
Az exportárak meghatározása tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a dömping folytatódna vagy ismétlődne-e a védőintézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ebben az összefüggésben a dömping kiszámításakor használt exportárak meghatározása nem korlátozódhat az exportőr múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálnia kell az exportárak jövőbeli lehetséges alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak a jövőbeli exportárak megbízható jelzésére szolgálnak-e.
(39)
Mivel a felülvizsgálati időszak egy része alatt árra vonatkozó kötelezettségvállalások voltak hatályban, különösképpen azt vizsgálták meg, hogy az ilyen jellegű kötelezettségvállalások befolyásolták-e a múltbéli exportárak megbízhatóságát a jövőbeli exportárak előrejelzésének tekintetében. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a Garware és az Ester 2006. március 9-én visszavonta az árra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a felülvizsgálati időszak azonban 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig tart. Mind a Garware, mind az Ester esetében megállapították, hogy azokat az exporttranzakciókat, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak le, amikor az árra vonatkozó kötelezettségvállalás érvényben volt, a minimum importárhoz olyan közeli szinten végezték, hogy megkérdőjeleződik, hogy ezek az árak tartós jellegűnek tekinthetők-e, és azokat a minimum importártól függetlenül határozták-e meg. A 366/2006/EK tanácsi rendelet (11) (28) preambulumbekezdésében is hasonló érvelés található.
(40)
A Garware esetében a teljes exportforgalom mintegy 20 %-át teszik ki azok a tranzakciók, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak, amikor már visszavonták az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. Ezeket a tranzakciókat a kötelezettségvállalás visszavonását követően is folytonossággal végezték. Tekintettel a 2006. március 8-án lejárt, árra vonatkozó kötelezettségvállalás után bonyolított exportforgalom mértékére, az abban felszámított árakból következtetések vonhatóak le a Garware azon árpolitikájára, melyet a kötelezettségvállalások hiányában alkalmazott volna. Következésképpen a Garware által az egész felülvizsgálati időszakban exportált árumennyiség exportára az e tranzakciók során felszámított árak alapján lett kiszámítva.
(41)
Az Ester esetében a teljes exportforgalom mintegy 5 %-át teszik ki azok a tranzakciók, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak, amikor már visszavonták az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. Ezek a tranzakciók a kötelezettségvállalás visszavonását közvetlenül követő nagyon rövid időszakra korlátozódtak. Ezért az ezekre a tranzakciók során felszámított árak nem tekinthetők reprezentatívnak a vállalat által a kötelezettségvállalás hiányában megszabott exportárakra nézve. Mint ahogy azt már a fenti (39) preambulumbekezdés jelezte, az Ester azon exportárainak színvonala, melyeket a kötelezettségvállalás visszavonása előtt alkalmazott a Közösségnek történő exportálás során, igen közel állt a minimum importárak színvonalához. Az is megállapítást nyert, hogy az Ester egyéb harmadik országokba irányuló exportjának árai - mind súlyozott átlagárukat, mind a típusonkénti árat tekintve - lényegesen a Közösségbe irányuló export árai alatt maradtak, ezzel valószínűsítve, hogy a kötelezettségvállalások hiányában a Közösségbe irányuló árak az adott típus egyéb harmadik országokba irányuló exportjára megállapított árakhoz igazodnának. Ezért az a következtetés került levonásra, hogy az Ester Közösségnek felszámított exportárai nem használhatók az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében vett megbízható exportárak megállapításához, e hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben. Mivel az Ester az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mennyiségben értékesítette a világpiacon, az a döntés született, hogy az exportár azon árak alapján kerül kiszámításra, melyeket a harmadik országokban ténylegesen fizettek vagy fizetniük kell a felülvizsgálati időszak során a Közösségben a kötelezettségvállalás ideje alatt értékesített terméktípusokért. A kötelezettségvállalás visszavonása utánra eső felülvizsgálati időszak tekintetében az exportárat a Közösség által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján számították ki.
2.4. Összehasonlítás
(42)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás céljából az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azon eltéréseket, amelyek hatással vannak az árak összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően - adott esetben, hiteles igazolások bemutatása mellett - kiigazításokat végeztek a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a jutalékok, csomagolás és hitelezés eltérései vonatkozásában.
(43)
Az exportáló gyártó bizonyos számú export esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében az exportár kiigazítását kérte, a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme) által az exportot követően biztosított export utáni kedvezmények összegének megfelelően. E rendszer alapján az érintett termék kivitele után jóváírt összegeket bármilyen áru behozatala után járó vámok kiegyenlítésére fel lehet használni vagy szabadon el lehet adni más vállalatoknak. Ezenfelül nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az exportra kerülő áruk előállításához lehet felhasználni. A gyártók nem bizonyították be, hogy a vámhitel-szabályozás alapján az exportot követően biztosított kedvezmény befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát, és azt sem, hogy a vásárlók a belföldi piacon a vámhitel-szabályozás kedvezményei miatt következetesen eltérő árakat fizettek volna. Ezért e kérelmet el kellett utasítani.
2.5. Dömpingkülönbözet
(44)
A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt. Ahol az exportárak a harmadik országoknak felszámított árakon alapultak, a megfelelő CIF-értékeket úgy számították ki, hogy a harmadik országoknak felszámított gyártelepi árat terméktípusonként a Közösségbe irányuló gyártelepi és CIF-árak különbségének súlyozott átlagával növelték.
(45)
Ez az összehasonlítás 15-25 %-os dömpingkülönbözeteket mutatott ki. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálat a Jindal tekintetében negatív dömpingkülönbözetet mutatott ki (lásd a fenti (26) preambulumbekezdést).
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Kihasználatlan kapacitások
(46)
Az összes ismert indiai exportőr felülvizsgálati időszak alatti szabad kapacitása 32 000 tonnára becsülhető. Azonban meg kell jegyezni, hogy ebből az összesített adatból 25 000 tonna olyan indiai exportőröknek tulajdonítható, akik 0 % dömpingellenes vámot fizetnek. A dömpingellenes intézkedések esetleges visszavonása ezért valószínűleg kevésbé lenne hatással e vállalatok exportpolitikájára. Tehát csak 7 000 tonna tulajdonítható a 0 % dömpingellenes vámtól eltérő dömpingellenes vámot fizető indiai exportőröknek. Az imént említett szabad kapacitást, amely a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Indiából a Közösségbe irányuló teljes importforgalmának kb. 30 %-át, a közösségi felhasználásnak pedig 3 %-át tette ki, az intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi piacra lehetne átirányítani.
3.2. Az értékesítési volumenek közösségi piacra való átirányításának ösztönzése
(47)
A mintavételbe bevont, a 0 %-ostól eltérő dömpingkülönbözetű indiai exportőrök harmadik országoknak felszámított exportárai a felülvizsgálati időszak alatt - terméktípusonkénti összehasonlításban - 20-30 %-kal alacsonyabbnak bizonyultak, mint ugyanazon exportáló gyártók által a Közösségnek felszámított exportárak. E két exportőr jelentős, azaz teljes exportforgalmuk 80-90 %-át kitevő mennyiségeket értékesített harmadik országokban. Ezért úgy tekintették, hogy az egyéb harmadik országoknak felszámított exportár szintjéből következtetni lehet a Közösségbe irányuló exportértékesítések valószínűsíthető árszintjére az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.
(48)
A PET-fólia néhány legnagyobb exportpiacát magas vámokkal védik. Különösképpen érvényes ez a PET-fólia Indiából az USA-ba irányuló importjára, melyet az indiai exportőrtől függően 2,32-24,11 %-os dömpingellenes és 9-25,27 %-os kiegyenlítő vámokkal illetnek.
3.3. Következtetés
(49)
Ezért az árak relatív színvonalára, a szabad kapacitásokra és a fenti ösztönzőkre való tekintettel megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető: i. a dömping folytatódása; és ii. a Közösségbe exportált mennyiségek növekedése.
D.2. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(50)
Négy közösségi gyártó (a Dupont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH, a Nuroll SpA és a Toray Plastics Europe) teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak során a közösségi gyártás mintegy 95 %-át képviselték. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.
(51)
Meg kell jegyezni, hogy a PET-fólia közösségi gyártásának helyzete változott az eredeti vizsgálat óta. A Kodak Industrie (Franciaország) már nem gyárt PET-fóliát a Közösségben, a 3M pedig áthelyezte tevékenységét az olaszországi I.T.P. SpA-hoz, amely jelenleg új termékek gyártására alakítja át telephelyét. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy mivel a Cseh Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a cseh köztársaságbeli telephelyű Fatra a.s. vállalat már a közösségi gazdasági ágazat részét képezi.
D.3. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
1. Felhasználás a közösségi piacon
(52)
A teljes közösségi felhasználást az Eurostat importstatisztikái alapján, a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben bonyolított áruforgalom, valamint más közösségi gyártók áruforgalma alapján határozták meg.
1. táblázat
Közösségi felhasználás
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Mennyiség (tonna)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
A 2003-as évvel összehasonlítva a felülvizsgálati időszak alatt 1 %-kal (több mint 3 000 tonnával) nőtt a felhasználás.
2. Indiából, Brazíliából és Izraelből származó behozatal: mennyiség, piaci részesedés és importárak
(54)
Az Indiából a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 2003 és a felülvizsgálati időszak között 86 %-kal nőtt, a piaci részesedés 5 %-ról 9 %-ra emelkedett, míg az árak 12 %-kal csökkentek. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak.
2. táblázat
Indiából származó behozatal
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Mennyiség (tonna)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003 = 100)
100
127
190
186
Piaci részesedés
5 %
6 %
10 %
9 %
Árak (EUR/tonna)
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
A (2) preambulumbekezdésben említett, Brazíliából és Izraelből származó, az intézkedéseket megkerülő behozatalok drasztikusan visszaestek, amikor az Indiából származó behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedéseket ezekre a behozatalokra is kiterjesztették. A vámok kijátszása elleni intézkedések meghozatala után az ezekből az országokból származó PET-fólia ára 219 %-kal növekedett.
3. táblázat
Brazíliából és Izraelből származó behozatal
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Mennyiség (tonna)
6 855
5 527
271
419
Index (2003 = 100)
100
91
5
6
Piaci részesedés
2 %
2 %
0 %
0 %
Árak (EUR/tonna - forrás: Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Figyelembe kell venni azonban azt a tényt, hogy e vizsgálat szerint a Jindal nem dömpingelt, és hogy a korábbi vizsgálatok azt állapították meg, hogy más vállalatok (elsősorban a Flex Industries Limited és a Polyplex Corporation Limited) sem dömpingeltek. Ennek megfelelően e vizsgálat csak az Indiából származó dömpingelt behozatalt és a vámokat megkerülő behozatalt veszi figyelembe. Az Indiából származó behozatal és a kijátszásellenes vámokkal illetett behozatal 2003 és a felülvizsgálati időszak között 70 %-kal csökkent - lásd a lenti 4. táblázatot. E behozatal drasztikus visszaesése nagy részben a Brazíliából és Izraelből származó behozatalra kivetett kijátszásellenes vámoknak köszönhető.
4. táblázat
Indiából, Brazíliából és Izraelből származó importok
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Mennyiség (tonna)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003 = 100)
100
86
35
27
Piaci részesedés
4 %
4 %
1 %
1 %
Ár (EUR/tonna)
1 855
1 852
1 891
1 785
Forrás: Eurostat és vállalati adatok.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(57)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 24 %-kal nőtt - 62 000 tonnáról (2003) 77 000 tonnára (felülvizsgálati időszak) -, az ennek a behozatalnak megfelelő közösségi piaci részesedés pedig 5 %-kal emelkedett (25 %-ról 30 %-ra). A legjelentősebb behozatal Dél-Koreából, az USA-ból, Thaiföldről és az Egyesült Arab Emírségekből származik. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent a tonnánkénti átlagár. A számok az Eurostat adatain alapulnak.
5. táblázat
Ország
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Dél-Korea
Behozatali mennyiség
(tonna)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Piaci részesedés
10 %
10 %
9 %
9 %
Árak (EUR/tonna)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Behozatali mennyiség
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003 = 100)
100
128
141
92
Piaci részesedés
6 %
7 %
8 %
5 %
Árak (EUR/tonna)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thaiföld
Behozatali mennyiség
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003 = 100)
100
228
303
303
Piaci részesedés
1 %
3 %
3 %
3 %
Árak (EUR/tonna)
1 742
1 764
1 811
1 758
Arab Emirátusok
Behozatali mennyiség
(tonna)
1
26
2 478
5 898
Index (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Piaci részesedés
0 %
1 %
2 %
Árak (EUR/tonna)
2 872
1 854
1 790
Összesen Dél-Korea, USA, Thaiföld, Arab Emirátusok
Behozatali mennyiség
(tonna)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003 = 100)
100
80
100
110
Piaci részesedés
17 %
20 %
21 %
20 %
Az Indián, Brazílián és Izraelen kívüli országok összesített adatai
Behozatali mennyiség
(tonna)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003 = 100)
100
105
119
124
Piaci részesedés
25 %
26 %
30 %
30 %
ár
Súlyozott átlagár
(EUR/tonna)
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(58)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.
4.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(59)
A figyelembe vett időszakban a kapacitás 190 000 tonnás szint körül stabilizálódott, a gyártás és a kapacitáskihasználás pedig 4 %-kal csökkent.
6. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Gyártás tonnában
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacitás tonnában
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapacitáskihasználás
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Készletek
(60)
Az érintett termékből felhalmozott készletek 2003 és 2004 között 23 929 tonnáról 22 241 tonnára csökkentek, 2005-ben enyhe növekedést mutattak, majd a felülvizsgálati időszak alatt 21 272 tonnára estek vissza. Ez utóbbi változás főként a gyártás csökkenésével függ össze.
7. táblázat
Készletek
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Tonna
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. A közösségi független fogyasztók számára értékesített mennyiség és piaci részesedés
(61)
A közösségi gazdasági ágazat által a közösségi független fogyasztók számára értékesített mennyiség 2003 és 2005 között 5 %-kal csökkent (142 755 tonnáról 135 956 tonnára), és bár enyhe növekedést mutatott 2005 és a felülvizsgálati időszak között, a 2003-as értékesítési mennyiség csupán 98 %-át érte el. A kapcsolódó vállalatok számára történő értékesítés elhanyagolható (a figyelembe vett időszakban évi 200-300 tonna között mozgott). 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal csökkent.
8. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Értékesítési mennyiség (tonna)
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Piaci részesedés az összfelhasználásban
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Értékesítési árak és költségek
(62)
A figyelembe vett időszakban az értékesítési egységárak 2 891 EUR/tonnáról (2003) 2 %-kal 2 819 EUR/tonnára (felülvizsgálati időszak) csökkentek, csakúgy mint a tonnánkénti átlagköltség, amely a 2003-as 3 216 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 3 137 EUR/tonnára csökkent. A költségek annak ellenére csökkentek, hogy a legtöbb nyersanyag átlagára (az olajárak emelkedése miatt) jelentősen megnőtt. Ezekből a számokból kiderül, hogy a közösségi gazdasági ágazat - hogy ne veszítsen túl sok piaci részesedést - nem engedhetett meg magának olyan értékesítési árakat, melyek az előállítási költségeket teljes mértékben lefedik.
9. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Súlyozott átlagár
(EUR/tonna)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Súlyozott átlagköltség
(EUR/tonna)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Növekedés
(63)
A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat a kissé növekvő piacon veszített piaci részesedéseiből.
4.6. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(64)
A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2003 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. Bár az egy alkalmazottra jutó átlagbér 5 %-kal nőtt, a racionalizálási intézkedéseknek köszönhetően az egy alkalmazottra jutó termelékenység is emelkedett 9 %-kal. Tehát az előállított termék tonnánkénti munkabérköltségei 4 %-kal csökkentek.
10. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Foglalkoztatás
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Munkabérek 1 000 EUR-ban
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Alkalmazottankénti átlagbér
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
1 tonna előállított termékre jutó bérköltség (EUR)
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(65)
Az értékesítés nyereségessége az érintett termék közösségi értékesítése által termelt nyereséget képviseli. A beruházások megtérülését az eszközarányos nyereség alapján számították ki.
(66)
Az érintett termék nyereségessége és a közösségi független fogyasztók számára történő értékesítésére fordított beruházások megtérülése a 2004-ben és 2005-ben tapasztalt kisebb javulás ellenére a figyelembe vett időszakban negatív maradt. A felülvizsgálati időszak alatt mind a nyereségesség (-11 %) mind a beruházások megtérülése (-3,1 %) különösen alacsony volt, miután 2005-ben megint visszaestek.
11. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Nyereségesség
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Beruházások megtérülése
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Pénzáramlás
(67)
A pénzáramlás negatív irányban fejlődött, különösképpen a felülvizsgálati időszak alatt.
12. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Pénzáramlás 1 000 EUR-ban
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Beruházások és tőkebevonási képesség
13. táblázat
2003
2004
2005
Felülvizsgálati időszak (2005. július 1-2006. június 30.)
Beruházások értéke 1 000 EUR-ban
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
2003 és a felülvizsgálati időszak között a PET-fólia gyártására fordított beruházások értéke 18 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt a beruházások értéke 6 %-kal növekedett a 2005-ös helyzettel összehasonlítva, de 2003-hoz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálatból kiderült, hogy a beruházásokat főként a termék minőségének javítására és a gyártási kapacitás szinten tartására fordították.
(69)
A beruházások alacsony szintje nagyrészt azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat anyavállalatai nem tűntek érdekeltnek az olyan nem jövedelmező tevékenységekbe történő beruházásban, illetve az ezen tevékenységek számára történő kezességvállalásban, mint a PET-fólia európai gyártása.
4.10. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés
(70)
A dömping nagyságának elemzése figyelembe veszi azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályban lévő intézkedések. Mint az a fentiekből kitűnik, a rendelkezésre álló információk szerint a mintavételbe bevont exportáló gyártók egyike változatlanul dömpingárakon végzi a Közösségbe irányuló értékesítést. Bár a megállapított dömpingkülönbözet jelentős, a felülvizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem az, mivel az Indiából származó dömpingelt behozatal és a vámokat kijátszó behozatal piaci részesedése a teljes közösségi felhasználás 1 %-át tette ki. A Jindal kétségtelenül hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat helyzetének súlyosbításához. Azonban azt is figyelembe kell venni, hogy még ha ki is zárnánk a Jindalt az elemzésből, a közösségi gazdasági ágazat a 2001-es dömpingellenes intézkedések bevezetését követően akkor sem lett volna képes felépülni a legutóbbi dömping hatásaiból, mivel az intézkedéseket kijátszották (ez ellen csak 2004 végén hoztak védintézkedéseket) és az árra vonatkozó kötelezettségvállalások nem bizonyultak megfelelőnek (ezek csak tavaly vesztették hatályukat). Meg kell jegyezni, hogy a kijátszásellenes intézkedések meghozatala és a kötelezettségvállalások hatályvesztése előtt az indiai vállalatoktól történő dömpingelt behozatal szintje háromszor olyan magas volt, mint a felülvizsgálati időszak alatt.
5. A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés
(71)
A közösségi piac által felhasznált PET-fólia mennyisége 1 %-kal nőtt, míg a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 2 %-kal csökkent.
(72)
A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete a legtöbb károkozó tényező tekintetében rosszabbodott: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás (-4 %), értékesítési mennyiség (- 2 %) és érték (-5 %), piaci részesedés (-2 százalékpont), pénzáramlás és nyereségesség, beruházási tevékenység és a beruházások megtérülése.
(73)
A közösségi gazdasági ágazat által a foglalkoztatás, a költségek visszaszorítása és az egy alkalmazottra jutó termelékenység növelése terén végzett szerkezetátalakítás sem tudta kiegyenlíteni a nyersanyagok áremelkedését a figyelembe vett időszakban. Az előállítási költségek magasabbak voltak, mint az eladási ár. Ehhez jött még az Indiából és egyéb országokból származó dömpingelt behozatal alacsony ára, amellyel kijátszották a dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazatra eső árleszorító hatást részben a Jindaltól származó behozatal is súlyosbította, és bár a vállalatról a vizsgálat azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem dömpingelt, az Indiából behozott PET-fólia mintegy 90 %-a tőle származik.
(74)
A fentiekből kiderül, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és a dömpingelt behozatal növekedése minden valószínűség szerint csak súlyosbítaná a helyzetet.
D.4. A KÁROKOZÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(75)
Mint fent is megállapítást nyert, a közösségi gazdasági ágazat még mindig instabil helyzetben van. A dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén a dömpingelt behozatal mennyiségének jelentős növekedésével lehet számolni. Mint ahogy azt a (46) preambulumbekezdés említette, a dömpingellenes vámmal sújtott indiai exportőrök még jelentősen növelhetik exportvolumenüket, és amint azt a (48) preambulumbekezdés említette, a PET-fólia néhány legnagyobb exportpiacát - különösképpen az USA-ban - magas vámok védik.
(76)
A dömpingellenes vámok hiányában az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős árleszorító hatással lehetne a közösségi piacra. Ez egyértelműen a károkozás ismétlődésének valószínűségére utal.
(77)
A fentiekből kiderül, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat még több Indiából származó dömpingelt árú behozatalnak lenne kitéve, gazdasági helyzete tovább romlana. Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az India elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
D.5. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
(78)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban mérlegelték, hogy vajon a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekeivel.
(79)
Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a közösségi érdek meghatározása valamennyi érintett érdekeltség (azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználói érdekeinek) figyelembevételével történt-e.
(80)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá e vizsgálat esetén felülvizsgálatról van szó, tehát az olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásainak felbecslésére.
(81)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.
(82)
Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának várható hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes érdekelt féltől, akikről tudott és azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, 9 független importőrnek és 23 felhasználónak. Ezenkívül a Bizottság kapcsolatba lépett az összes olyan közösségi gyártóval is, amelyek nem szolgáltattak információkat a felülvizsgálatban való együttműködéshez, és tőlük is kért a gyártásukra és értékesítésükre vonatkozó alapinformációkat.
1. A közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatás
(83)
Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig bizonytalan helyzetben van, mint ahogy azt az (58)-(74) preambulumbekezdések is ismertették.
(84)
Az intézkedések folytatása várhatóan enyhíteni fogja a piac torzulását és a további árleszorítást. Az intézkedések lehetővé tennék a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy legalább fenntarthassa az értékesítési mennyiséget és kihasználhassa a méretgazdaságosság előnyeit.
(85)
Másrészt, ha véget vetnek a dömpingellenes intézkedéseknek, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete valószínűleg nem javul, sőt még tovább romlik. A nyomott árakból és a csökkenő piaci részesedésből adódó bevételkiesés a közösségi gazdasági ágazatot különösen sújtja.
(86)
Ezért a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálnák.
2. Az importőrökre és a felhasználókra gyakorolt hatás
(87)
Csak egy importőr/felhasználó és négy felhasználó működött közre a felülvizsgálat során hiánytalanul kitöltött kérdőívekkel. A PET-fólia teljes közösségi felhasználásának 16,3 %-át képviselik, és jelezték, hogy a dömpingellenes vámok meghosszabbítása nem lenne nagyobb hatással vállalataikra.
3. Következtetés a közösségi érdekről
(88)
Valamennyi, az előbbiekben említett tényező figyelembevételét követően megállapítható, hogy az intézkedések nem gyakorolnának jelentős kedvezőtlen hatást - ha egyáltalán lenne ilyen hatásuk - az érintett termék felhasználói, illetve az importőrei helyzetére.
(89)
Tehát az a következtetés vonható le, hogy nem szólnak kényszerítő okok a közösségi érdek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések folytatása ellen.
E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(90)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. Egyúttal határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.
(91)
A fent említett tények és szempontok alapján az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében azt a következtetést vonják le, hogy a Jindalra vonatkozó, ezen részleges időközi felülvizsgálatot le kell zárni, továbbá a Jindal által előállított és az Európai Közösségbe exportált PET-fólia behozatalára az eredeti vizsgálatban kivetett 0 %-os dömpingellenes vámot továbbra fenn kell tartani.
(92)
A hatályvesztési felülvizsgálatot illetően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani a fenti megállapítások alapján,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A többek között Indiából származó, rendszerint az ex39206219 és ex39206290 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata az indiai Jindal Poly Films Limited exportáló gyártót illető intézkedések vonatkozásában lezárul.
2. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor az ex39206219 (TARIC-kódok: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 és 3920621994) és az ex39206290 (TARIC-kódok: 3920629033 és 3920629094) KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára.
(2) A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra kivetendő végleges dömpingellenes vámok az alábbi vállalatok által előállított termékek tekintetében a következők:
Vállalat
Végleges vám
(%)
Kiegészítő TARIC kód
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
Új-Delhi - 110 003,
India
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
India
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
India
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
Új-Delhi 110 001,
India
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
India
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
India
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
Új-Delhi 110-002
India
3,5
A753
Minden egyéb vállalat
17,3
A999
(3) Amennyiben bármelyik fél elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy
-
nem exportálta az (1) bekezdésben megnevezett termékeket 1999. április 1. és 2000. március 31. között, valamint 2005. július 1. és 2006. június 30. között,
-
nem kapcsolódik a 366/2006/EK rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem, és
-
az érintett termékeket a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására
a Tanács a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően beterjesztett javaslatára egyszerű többséggel módosíthatja a (2) bekezdést e félnek a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló vállalatoknak a (2) bekezdésben található táblázatban szereplő listára történő felvételével, ahol a végleges vám a 3,5 %-os vámtétel súlyozott átlaga.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott, az Indiából származó behozatalra vonatkozó végleges maradványvám ezennel kiterjesztésre kerül a Brazíliából és Izraelből szállított, ugyanezen polietilén-tereftalát fólia behozatalára (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették be azokat) (TARIC-kódok: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) a következő vállalatok által gyártott termékek kivételével:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília (kiegészítő TARIC-kód A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (TARIC kiegészítő kód: A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (TARIC kiegészítő kód: A691).
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2007. október 30-án.