Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF
af 31. marts 2004
om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester ("forsyningsvirksomhedsdirektivet")
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 9. december 2003, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) I forbindelse med nye ændringer af Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(5), som er nødvendige for at imødekomme de krav om forenkling og modernisering, der er fremsat af både ordregiverne og de økonomiske aktører i forbindelse med deres reaktion på den grønbog, der blev vedtaget af Kommissionen den 27. november 1996, bør direktivet for klarhedens skyld omarbejdes. Det foreliggende direktiv er baseret på Domstolens retspraksis, navnlig retspraksis vedrørende tildelingskriterier, som klarlægger ordregivernes muligheder for at opfylde den relevante offentligheds behov, herunder på det miljømæssige og sociale område, forudsat at sådanne kriterier er knyttet til kontraktens genstand, ikke giver ordregiveren ubegrænset valgfrihed, udtrykkeligt er omtalt og opfylder de grundlæggende principper i betragtning 9.
(2) En væsentlig grund til at indføre bestemmelser om samordning af udbudsprocedurerne i disse sektorer er, at medlemsstaternes myndigheder på forskellig måde kan øve indflydelse på disse virksomheders adfærd, navnlig ved at have kapitalinteresser i dem eller ved at være repræsenteret i deres administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer.
(3) En anden hovedårsag til, at en samordning af de udbudsprocedurer, som ordregivere i disse sektorer anvender, er nødvendig, er, at markederne er lukkede, fordi medlemsstaterne meddeler særlige eller eksklusive rettigheder vedrørende levering, tilrådighedsstillelse eller drift af net til ydelse af den pågældende tjeneste.
(4) EF-lovgivningen, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 3975/87 af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren(6) og forordning (EØF) nr. 3976/87 af 14. december 1987 om anvendelse af artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren(7), tilsigter øget konkurrence mellem selskaber, der driver lufttransport til betjening af offentligheden. Derfor bør disse selskaber ikke være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. I betragtning af konkurrencesituationen inden for søtransport i Fællesskabet ville det også være uhensigtsmæssigt, om kontrakterne i denne sektor skulle underlægges dette direktiv.
(5) Direktiv 93/38/EØF dækker i øjeblikket visse kontrakter, der indgås af ordregivere i telekommunikationssektoren. Som omtalt i fjerde rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 25. november 1998 er der vedtaget et lovgrundlag med henblik på åbning af denne sektor. En af følgerne heraf er, at der i denne sektor er blevet indført effektiv konkurrence, både retligt og faktisk. Kommissionen har som information og i betragtning af denne situation offentliggjort en liste over de telekommunikationstjenester(8), der allerede kan udelukkes fra nævnte direktivs anvendelsesområde ifølge dets artikel 8. I syvende rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 26. november 2001 bekræftes det, at der er gjort yderligere fremskridt. Det er derfor ikke længere nødvendigt at regulere indkøb, der foretages af ordregivere i denne sektor.
(6) Det er derfor ikke længere hensigtsmæssigt at opretholde Det Rådgivende Udvalg for Telekommunikationskontrakter, der blev nedsat ved Rådets direktiv 90/531/EØF af 17. september 1990 om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(9).
(7) Udviklingen inden for telekommunikationssektoren bør dog fortsat overvåges, og forholdene bør tages op til fornyet behandling, hvis det viser sig, at der ikke længere er reel konkurrence i sektoren.
(8) Erhvervelse af taletelefoni-, telex-, mobiltelefoni-, personsøgnings- og satellittjenester er ikke omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF. Formålet med disse undtagelser var at tage hensyn til det forhold, at de pågældende tjenesteydelser ofte kun kunne udføres af en enkelt tjenesteyder i et bestemt geografisk område på grund af manglende reel konkurrence og særlige eller eksklusive rettigheder. Med indførelsen af reel konkurrence i telekommunikationssektoren er disse undtagelser ikke længere berettigede. Derfor skal erhvervelse af sådanne telekommunikationstjenester være omfattet af nærværende direktivs anvendelsesområde.
(9) For at sikre øget konkurrence ved offentlige kontrakter indgået af enheder inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester bør der udarbejdes bestemmelser om fællesskabssamordning ved kontrakter over en vis værdi. Denne samordning sker på grundlag af kravene i EF-traktatens artikel 14, 28 og 49 og Euratom-traktatens artikel 97, nemlig princippet om ligebehandling, som princippet om ikke-forskelsbehandling blot er en særlig udformning af, princippet om gensidig anerkendelse, princippet om proportionalitet samt princippet om gennemsigtighed. I betragtning af karakteren af de sektorer, der berøres af en sådan samordning, bør denne samordning, samtidig med at den sikrer anvendelsen af nævnte principper, danne grundlag for loyal handelspraksis og være så fleksibel som muligt.
For offentlige kontrakter, hvis værdi er lavere end den, der udløser anvendelse af bestemmelserne om fællesskabssamordning, kan der henvises til Domstolens retspraksis, som fastslår, at ovennævnte regler og principper i EF-traktaten finder anvendelse.
(10) For at sikre reel åbning af markedet samt passende ligevægt i anvendelsen af udbudsreglerne inden for vand- og energiforsyning, transport og posttjenester må de pågældende virksomheder defineres på anden måde end ved henvisning til deres retlige form. Det bør derfor sikres, at princippet om ligebehandling af ordregivere i den offentlige og den private sektor ikke anfægtes. Det skal desuden i overensstemmelse med traktatens artikel 295 sikres, at medlemsstaternes ejendomsretlige ordninger ikke berøres.
(11) Medlemsstaterne bør sikre, at et offentligretligt organ, der afgiver tilbud i forbindelse med en udbudsprocedure, ikke forårsager konkurrenceforvridning i forhold til private tilbudsgivere.
(12) I henhold til traktatens artikel 6 skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner som nævnt i traktatens artikel 3, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. Dette direktiv præciserer således, hvordan ordregiverne kan bidrage til miljøbeskyttelse og til fremme af bæredygtig udvikling, samtidig med at de sikres mulighed for at opnå det bedste forhold mellem kvalitet og pris i kontrakterne.
(13) Dette direktiv er ikke til hinder for, at der indføres eller anvendes foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte den offentlige orden, den offentlige sædelighed og den offentlige sikkerhed, sundheden, menneskers og dyrs liv og plantesundheden, navnlig med henblik på en bæredygtig udvikling, forudsat at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaten.
(14) Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence(10), godkendte bl.a. Verdenshandelsorganisationens (WTO) aftale om offentlige indkøb, i det følgende benævnt "WTO-aftalen", der har til formål at opstille et internationalt sæt af regler om afbalancerede rettigheder og forpligtelser i forbindelse med offentlige kontrakter med henblik på at liberalisere og skabe vækst i verdenshandelen. Under hensyn til Fællesskabets internationale rettigheder og forpligtelser som følge af godkendelsen af WTO-aftalen, er det den ordning, der er fastsat iWTO-aftalen, der gælder for tilbudsgivere og varer fra tredjelande, der har undertegnet denne. WTO-aftalen har ingen direkte virkning. De ordregivende myndigheder, der er omfattet af WTO-aftalen, og som efterkommer nærværende direktiv og anvender dette over for økonomiske aktører fra tredjelande, der har undertegnet WTO-aftalen, overholder således denne. Disse samordningsbestemmelser bør tillige sikre økonomiske aktører fra Fællesskabet betingelser for deltagelse i offentlige kontrakter, der er lige så gunstige som de betingelser, der gives økonomiske aktører fra de tredjelande, der har tiltrådt WTO-aftalen.
(15) Inden de ordregivende myndigheder indleder en udbudsprocedure, kan de ved hjælp af en "teknisk dialog" søge eller modtage rådgivning, der kan benyttes til at udarbejde udbudsbetingelserne, dog forudsat at en sådan rådgivning ikke har til følge, at konkurrence forhindres.
(16) I betragtning af bygge- og anlægskontrakters forskelligartethed, bør de ordregivende myndigheder kunne anvende såvel separat som fælles udbud for arbejdets udførelse og projektering. Dette direktiv foreskriver hverken separat eller fælles udbud. Beslutningen om enten separat eller fælles tildeling af en kontrakt bør træffes ud fra kvalitative og økonomiske kriterier, der kan fastsættes i den nationale lovgivning.
En kontrakt kan kun betragtes som en bygge- og anlægskontrakt, hvis dens genstand specifikt omfatter udførelse af de aktiviteter, der er omhandlet i bilag XII, også selv om kontrakten omfatter andre tjenesteydelser, der er nødvendige for udførelsen af sådanne aktiviteter. Tjenesteydelseskontrakter, herunder vedrørende forvaltning af ejendomme, kan under visse omstændigheder omfatte bygge- og anlægsarbejde. Hvis sådant bygge- og anlægsarbejde imidlertid er accessorisk i forhold til kontraktens hovedformål og kun en mulig følge heraf eller et supplement hertil, berettiger det forhold, at kontrakten omfatter sådant bygge- anlægsarbejde, ikke til at betragte den som en bygge- og anlægskontrakt.
Med henblik på at beregne den anslåede værdi af en bygge- og anlægskontrakt er det hensigtsmæssigt at basere sig på værdien af selve bygge- og anlægsarbejderne og den anslåede værdi af eventuelle leverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenørerne, hvis disse tjenesteydelser eller leverancer er nødvendige for udførelsen af de pågældende arbejder. De i dette afsnit nævnte tjenesteydelser er dem, som ydes af ordregiverne ved hjælp af deres eget personale. Derimod skal værdien af tjenesteydelseskontrakter beregnes efter reglerne for tjenesteydelseskontrakter, uanset om de stilles til rådighed for en entreprenør med henblik på senere udførelse af arbejder.
(17) For at anvende bestemmelserne i dette direktiv og under hensyn til overvågningen beskrives tjenesteydelsesområdet bedst ved at inddele det i kategorier, der svarer til bestemte positioner i en fælles nomenklatur, og ved at samle dem i to bilag, bilag XVII A og bilag XVII B, alt efter hvilken ordning de falder ind under. For så vidt angår tjenesteydelserne i bilag XVII B berører bestemmelserne i dette direktiv ikke anvendelsen af specifikke fællesskabsregler på de pågældende tjenesteydelser.
(18) For så vidt angår offentlige tjenesteydelseskontrakter bør dette direktiv i en overgangsperiode kun finde fuld anvendelse på kontrakter, for hvilke dets bestemmelser vil gøre det muligt at udnytte alle muligheder for en øget samhandel ud over landegrænserne. Kontrakter om udførelse af andre tjenesteydelser skal overvåges i en overgangsperiode, inden der træffes afgørelse om, hvorvidt dette direktiv skal finde fuld anvendelse på dem. Med henblik herpå er det nødvendigt at definere en overvågningsmekanisme. Denne overvågningsmekanisme skal samtidig give alle interesserede kredse mulighed for at få adgang til alle relevante oplysninger.
(19) Det er hensigtsmæssigt at undgå hindringer for den frie udveksling af tjenesteydelser. Tjenesteyderne kan derfor være såvel fysiske personer som juridiske personer. Dette direktiv berører ikke anvendelsen på nationalt plan af regler vedrørende betingelserne for udøvelse af en aktivitet eller et erhverv, hvis de er i overensstemmelse med fællesskabsretten.
(20) En række nye elektroniske indkøbsteknikker er under stadig udvikling. Disse teknikker bidrager til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb, navnlig fordi deres anvendelse giver besparelser både i tid og omkostninger. Ordregiverne kan anvende disse elektroniske indkøbsteknikker, forudsat at det sker i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og principperne om lige behandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. I den forbindelse kan et tilbud fra en tilbudsgiver, især som led i en rammeaftale eller hvor et dynamisk indkøbssystem anvendes, have form af tilbudsgiverens elektroniske katalog, hvis der er anvendt de kommunikationsmidler, som ordregiveren har valgt i henhold til artikel 48.
(21) Under hensyn til de elektroniske indkøbssystemers hurtige udbredelse bør der allerede på nuværende tidspunkt fastsættes passende regler, så ordregivere fuldt ud kan udnytte systemernes muligheder. Derfor bør et fuldt elektronisk dynamisk indkøbssystem til sædvanlige indkøb defineres, og der bør fastsættes særlige regler for et sådant systems indførelse og funktion for at sikre en korrekt behandling af enhver økonomisk aktør, som ønsker at deltage deri. Enhver økonomisk aktør, der afgiver et vejledende tilbud i overensstemmelse med udbudsbetingelserne, og som opfylder udvælgelseskriterierne, bør kunne tilslutte sig et sådant system. Denne indkøbsteknik gør det muligt for ordregiverne ved oprettelse af en liste over allerede valgte tilbudsgivere og ved, at nye tilbudsgivere får mulighed for at tilslutte sig, at råde over et særlig bredt udvalg af tilbud - takket være de anvendte elektroniske midler - og således sikre optimal udnyttelse af de offentlige midler på grundlag af omfattende konkurrence.
(22) Elektroniske auktioner er en teknik, der vil brede sig, og der bør derfor fastlægges en fællesskabsdefinition af disse auktioner, som bør være omfattet af specifikke regler for at sikre, at de afvikles i overensstemmelse med principperne om ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. De elektroniske auktioner bør derfor kun omfatte bygge- og anlægs- samt vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter, for hvilke der kan fastsættes nøjagtige specifikationer. Dette kan navnlig være tilfældet i forbindelse med tilbagevendende indkøbs-, bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter. Af samme grund bør det på et hvilket som helst tidspunkt af den elektroniske auktion kunne fastslås, hvordan tilbudsgiveren er klassificeret. Anvendelse af elektroniske auktioner gør det muligt for ordregivere at anmode tilbudsgiverne om at fremlægge nye og lavere priser og, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ligeledes at forbedre andre elementer i tilbuddet end prisen. For at sikre at gennemsigtighedsprincippet overholdes, kan kun elementer, der kan vurderes automatisk ad elektronisk vej, uden at ordregiveren deltager heri og/eller har mulighed for at foretage en reel vurdering heraf, gøres til genstand for elektroniske auktioner, dvs. kun elementer, der er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller i procent. Derimod bør de aspekter af et tilbud, der indebærer en vurdering af ikke-kvantificerbare elementer, ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner. Visse bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, bør derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
(23) I medlemsstaterne har der udviklet sig visse centrale indkøbsteknikker. Flere ordregivende myndigheder har til opgave at forestå indkøb eller indgå offentlige kontrakter/rammeaftaler for andre ordregivere. På grund af de store mængder, der indkøbes, vil disse teknikker bidrage til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb. Der bør derfor indføres en fællesskabsdefinition af indkøbscentraler til brug for ordregiverne. Det bør ligeledes fastlægges, på hvilke betingelser under iagttagelse af principperne om ikke-forskelsbehandling og lige-behandling ordregivere, der anskaffer sig bygge- og anlægsarbejder, varer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral, kan anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv.
(24) For at tage hensyn til de forskellige forhold i medlemsstaterne skal det overlades til medlemsstaterne at give ordregiverne mulighed for at anvende indkøbscentraler, dynamiske indkøbssystemer og elektroniske auktioner som defineret og reguleret i dette direktiv.
(25) Der bør fastlægges en passende definition af begrebet særlige og eksklusive rettigheder. Af denne definition følger, at det ikke i sig selv vil udgøre særlige eller eksklusive rettigheder i dette direktivs betydning, at en virksomhed til opbygningen af net eller havne- eller lufthavnsanlæg kan benytte ekspropriation eller brug af en servitut eller placere netudstyr på, under eller over offentlig vej. At en virksomhed leverer drikkevand, elektricitet, gas eller varme til et net, der drives af et foretagende, der har særlige eller eksklusive rettigheder, som er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat, udgør heller ikke i sig selv en særlig eller eksklusiv rettighed som omhandlet i dette direktiv. På samme måde kan rettigheder, som en medlemsstat i en eller anden form, også via koncessionskontrakter, har givet et begrænset antal virksomheder på grundlag af objektive, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende kriterier, som giver enhver interesseret, der opfylder dem, mulighed for at drage fordel af dem, heller ikke betragtes som eksklusive eller særlige rettigheder.
(26) Det er hensigtsmæssigt for ordregivere at anvende fælles udbudsregler i forbindelse med deres aktiviteter inden for vandforsyning, og at disse regler også finder anvendelse, når ordregivende myndigheder som omhandlet i dette direktiv indgår kontrakter for deres aktiviteter vedrørende vandbygningsprojekter, kunstvanding, dræning samt bortledning og rensning af spildevand. Udbudsregler af den type, som foreslås for indkøbskontrakter, er imidlertid uegnede i forbindelse med køb af vand i betragtning af nødvendigheden af, at forsyning finder sted fra kilder nær anvendelsesstedet.
(27) Visse foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, er allerede udelukket fra direktiv 93/38/EØF. Sådanne foretagender bør også udelukkes fra nærværende direktiv. For at undgå, at en lang række særlige ordninger kun gælder for bestemte sektorer, bør den generelle procedure, der giver mulighed for at tage hensyn til virkningerne af markedsåbningen også finde anvendelse på alle andre foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, end dem, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dets artikel 2, stk. 4.
(28) Under hensyn til den yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester og til, at disse tjenester leveres via et net af såvel ordregivende myndigheder som offentlige virksomheder og andre virksomheder, bør det fastsættes, at kontrakter, der indgås af ordregivere, som tilbyder posttjenester, underkastes reglerne i dette direktiv, herunder artikel 30, der sikrer anvendelse af principperne i betragtning 9 og samtidig etablerer en ramme for redelig handelspraksis og giver større fleksibilitet end bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter(11). Ved definitionen af de pågældende aktiviteter bør der tages hensyn til definitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(12).
Uanset deres retsstilling er virksomheder, der udbyder posttjenester, ikke i øjeblikket omfattet af reglerne i direktiv 93/38/EØF. Tilpasningen af procedurer for indgåelse af kontrakter til dette direktiv kunne derfor tage længere tid at gennemføre for sådanne virksomheder end for virksomheder, der allerede er omfattet af disse regler, og som kun skal tilpasse deres procedurer til ændringerne i nærværende direktiv. Det bør derfor være tilladt at udsætte direktivets anvendelse for at få tid nok til tilpasningen. Da der forekommer mange forskellige situationer i sådanne virksomheder, bør medlemsstaterne have mulighed for at indføre en overgangs-periode for direktivets anvendelse på ordregivere i postsektoren.
(29) Kontrakter kan indgås for at dække behovene for flere aktiviteter, der kan være underlagt forskellige juridiske ordninger. Det skal fremgå klart, at de retsregler, der gælder for en enkelt kontrakt, der omfatter flere aktiviteter, bør være de regler, der gælder for den aktivitet, som den først og fremmest tager sigte på. Hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på, fastslås på grundlag af den analyse af, hvilke behov den specifikke kontrakt skal dække, som ordregiveren foretager for at vurdere kontraktens værdi og udarbejde udbuds-betingelserne. I visse tilfælde, f.eks. ved køb af ét enkelt stykke udstyr til gennemførelse af aktiviteter, for hvilke der mangler oplysninger, som gør det muligt at vurdere, hvor meget det skal bruges i forbindelse med de forskellige aktiviteter, kan det være objektivt umuligt at fastslå, hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på. Det bør fastsættes, hvilke regler der skal gælde i disse tilfælde.
(30) Uden herved at berøre Fællesskabets internationale forpligtelser, er det hensigtsmæssigt at lette gennemførelsen af dette direktiv, særlig ved at forenkle tærskelværdierne og ved at lade bestemmelserne om oplysning af deltagerne vedrørende de afgørelser, der træffes i forbindelse med udbudsprocedurerne og resultaterne heraf, gælde for samtlige ordregivere, uanset hvilken sektor de hører ind under. Af hensyn til Den Monetære Union bør tærskelværdier fastsættes i euro. Derfor bør tærskelværdier fastsættes i euro, på en sådan måde, at det bliver lettere at anvende disse bestemmelser, samtidig med at tærskelværdierne i WTO-aftalen, som er udtrykt i særlige trækningsrettigheder (SDR), overholdes. I denne sammenhæng vil det også være hensigtsmæssigt at foretage en regelmæssig justering af tærskelværdierne i euro for i nødvendigt omfang at tilpasse dem til eventuelle udsving i euroens værdi i forhold til de særlige trækningsrettigheder (SDR). De tærskelværdier, der gælder for projektkonkurrencer, bør desuden være de samme som dem, der gælder for tjenesteydelseskontrakter.
(31) Der bør fastsættes bestemmelser for de tilfælde, hvor det er muligt at afstå fra at anvende samordningsprocedurerne af hensyn til statens sikkerhed eller statshemmeligheder eller fordi der gælder særlige regler om offentlige indkøb som følge af internationale aftaler, der vedrører troppestationering, eller som er specifikke for internationale organisationer.
(32) Det er nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, der tildeles en tilknyttet virksomhed, hvis hovedaktivitet er at præstere disse tjenesteydelser, leverancer eller arbejder til den sammenslutning, virksomheden er tilknyttet, og ikke at markedsføre dem. Det er også nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, som ordregiveren har tildelt et joint venture, der består af flere ordregivere, med henblik på udøvelse af de i dette direktiv omhandlede aktiviteter, og som den deltager i. Det er dog nødvendigt at undgå, at denne udelukkelse faktisk skaber konkurrenceforvridning til fordel for de virksomheder eller joint ventures, som er tilknyttet ordregiverne; der bør fastsættes et passende regelsæt, især vedrørende grænser for, hvor stor en del af omsætningen virksomhederne må skaffe fra markedet, således at de, når denne grænse er nået, mister muligheden for at få tildelt kontrakter uden udbud, og vedrørende sammensætningen af joint ventures og stabiliteten i forbindelserne mellem disse joint ventures og de ordregivere, som de består af.
(33) I forbindelse med tjenesteydelser er kontrakter om erhvervelse eller leje af fast ejendom eller rettigheder til sådanne goder af en sådan karakter, at det er uhensigtsmæssigt at lade udbudsreglerne finde anvendelse på dem.
(34) Voldgifts- og mæglingstjenesteydelser udføres sædvanligvis af organer eller enkeltpersoner, der er udpeget eller udvalgt på en måde, der ikke kan underlægges udbudsreglerne.
(35) I overensstemmelse med WTO-aftalen om offentlige indkøb omfatter de finansielle tjenesteydelser under dette direktiv ikke kontrakter vedrørende emission, køb, salg eller overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter; navnlig er ordregivernes transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital ikke omfattet.
(36) Direktivet bør kun omfatte tjenesteydelser, der er baseret på kontrakter.
(37) I henhold til traktatens artikel 163 udgør fremme af forskning og teknologisk udvikling et af midlerne til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og den frie adgang til aftaler om tjenesteydelser bidrager til at nå dette mål. Samfinansiering af forskningsprogrammer skal ikke være omfattet af dette direktiv. Derfor skal direktivet ikke gælde for tjenesteydelseskontrakter om forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
(38) For at undgå udbredelse af en lang række særlige ordninger der kun gælder for bestemte sektorer, bør den særlige ordning, der i øjeblikket gælder for virksomheder, der udnytter et geografisk område med henblik på efterforskning eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, jf. artikel 3 i direktiv 93/38/EØF og artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter(13), erstattes af den generelle procedure for fritagelse af sektorer, som er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Det skal dog sikres, at dette sker, uden at det berører Kommissionens beslutning 93/676/EØF af 10. december 1993 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning eller udvinding af olie eller gas i Nederlandene ikke udgør virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 90/531/EØF, og at de foretagender, der driver denne virksomhed, ikke i Nederlandene anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i henhold til artikel 2, stk. 3, litra b), i dette direktiv(14), Kommissionens beslutning 97/367/EF af 30. maj 1997 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie eller gas ikke i Det Forenede Kongerige betragtes som virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 93/38/EØF, og at foretagender, der udøver denne virksomhed, ikke i Det Forenede Kongerige anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i medfør af direktivets artikel 2, stk. 3, litra b)(15), Kommissionens beslutning 2002/205/EF af 4. marts 2002 om Østrigs anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(16), og Kommissionens beslutning 2004/73/EF om Tysklands anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(17).
(39) Beskæftigelse og erhverv er nøgleelementer for sikringen af lige muligheder for alle og bidrager til integration i samfundet. I så henseende bidrager beskyttede værksteder og programmer for beskyttet beskæftigelse effektivt til integration eller reintegration af handicappede på arbejdsmarkedet. Men sådanne værksteder er måske ikke i stand til at få kontrakter på normale konkurrencevilkår. Derfor er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at medlemsstaterne kan forbeholde retten til at deltage i procedurerne for tildeling af kontrakter for sådanne værksteder eller forbeholde gennemførelsen af sådanne kontrakter for programmer for beskyttet beskæftigelse.
(40) Dette direktiv bør ikke gælde for kontrakter, der har til formål at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, og ej heller for projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Der bør derfor indføres en procedure, der kan anvendes på alle de i dette direktiv omhandlede sektorer, og som gør det muligt at tage hensyn til virkningerne af en nuværende eller fremtidig åbning for konkurrence. De berørte ordregivere bør gives retssikkerhed og tilbydes en passende beslutningsprocedure, der gør det muligt på kort tid at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabsretten på området.
(41) Hvorvidt en sektor er undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes ud fra objektive kriterier, der tager hensyn til den pågældende sektors særlige kendetegn. Gennemførelse og anvendelse af relevant fællesskabslovgivning om åbning af en given sektor eller en del af denne vil blive betragtet som tilstrækkeligt grundlag for en formodning om fri adgang til det pågældende marked. Hvilken relevant lovgivning der er tale om, bør fremgå af et bilag, der kan ajourføres af Kommissionen. Kommissionen tager ved ajourføringen navnlig hensyn til, om der er vedtaget foranstaltninger, der medfører en ægte åbning i konkurrencemæssig henseende af de sektorer, for hvilke der i bilag XI endnu ikke er anført retsforskrifter, f.eks. jernbanetransport. Når fri adgang til et givet marked ikke er sikret ved gennemførelsen af relevant fællesskabslovgivning, bør det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det. Med henblik herpå skal der i forbindelse med artikel 30 tages hensyn til, at en medlemsstat anvender et direktiv, som f.eks. direktiv 94/22/EF, der åbner en given sektor for konkurrence, på en anden sektor, såsom kulsektoren.
(42) De tekniske specifikationer, der udarbejdes af købere, bør sikre, at der skabes muligheder for en konkurrencesituation ved tildeling af offentlige kontrakter. Derfor bør det være muligt at afgive tilbud, så de afspejler mange forskellige tekniske løsningsmuligheder. For at dette skal kunne lade sig gøre, bør det dels være muligt at fastsætte de tekniske specifikationer i form af funktionsdygtighed og funktionelle krav, dels bør ordregiverne, hvis der refereres til en europæisk standard - eller hvor en sådan ikke findes, til en national standard - tage tilbud i betragtning, der er baseret på tilsvarende løsningsmuligheder, som opfylder ordregivernes behov, og som sikkerhedsmæssigt er tilsvarende. Tilbudsgiverne bør kunne benytte ethvert bevismiddel for at godtgøre, at der er tale om en tilsvarende løsning. Ordregiverne bør kunne begrunde enhver beslutning om, at der i et givet tilfælde ikke er tale om en tilsvarende løsning. Ordregivere, der ønsker at fastlægge miljøkrav i forbindelse med de tekniske specifikationer i en given kontrakt, kan fastsætte de specifikke miljømæssige karakteristika, som f.eks. en given produktionsmetode, og/eller virkninger af varegrupper eller tjenesteydelser. De kan, men er ikke forpligtet til at anvende de relevante specifikationer, der er fastlagt i forbindelse med miljømærkning, som f.eks. EF-miljømærket, (multi)nationale miljømærker eller eventuelle andre miljømærker, hvis kravene til mærket udvikles og vedtages på grundlag af videnskabeligt baseret information gennem en proces, i hvilken interessenter, såsom regeringsorganer, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og hvis mærket er tilgængeligt og til rådighed for alle interesserede parter. Ordregivere bør, hvor det er muligt, fastlægge tekniske specifikationer, således at der tages hensyn til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere. De tekniske specifikationer bør være klart angivet, således at alle tilbudsgivere er klar over, hvad de af krav, som ordregiveren har stillet, omfatter.
(43) For at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at deltage i offentlige udbud bør der fastsættes bestemmelser om underentreprise.
(44) Vilkårene for udførelse af en kontrakt er i overensstemmelse med dette direktiv, hvis de hverken direkte eller indirekte er diskriminerende, og hvis de er anført i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne. Vilkårene kan bl.a. have til formål at fremme efteruddannelse på arbejdspladsen, skaffe beskæftigelse til personer med særlige integrationsproblemer, bekæmpe arbejdsløshed eller beskytte miljøet. Som eksempler kan bl.a. nævnes krav om - ved udførelsen af kontrakten - at ansætte langtidsledige eller iværksætte uddannelsesinitiativer for ledige eller for unge, at overholde substansen i de grundlæggende konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), hvis de ikke er gennemført i national ret samt til at ansætte flere handicappede, end den nationale lovgivning kræver.
(45) De love, administrative bestemmelser og kollektive overenskomster, der gælder i de enkelte medlemsstater eller i Fællesskabet på det arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen, finder anvendelse ved udførelsen af en kontrakt, hvis sådanne bestemmelser og deres anvendelse er i overensstemmelse med fællesskabsretten. I tilfælde af grænseoverskridelse, hvor en medlemsstats arbejdstagere leverer tjenesteydelser i en anden medlemsstat for at udføre en offentlig kontrakt, indeholder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser(18) de mindstekrav, der skal opfyldes i modtagerlandet over for de udstationerede arbejdstagere. Hvis den nationale lovgivning indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af sådanne forpligtelser betragtes som en alvorlig fejl eller som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, og som kan medføre, at denne økonomisk aktør udelukkes fra udbudsproceduren.
(46) I betragtning af, hvordan udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi kan lette offentliggørelsen af udbud, rationalisere udbudsprocedurerne og gøre dem mere gennemskuelige, bør elektroniske midler ligestilles med traditionelle kommunikations- og informationsudvekslingsmidler. Der bør i størst muligt omfang vælges midler og teknologi, som er forenelig med de teknologier, der anvendes i de øvrige medlemsstater.
(47) Anvendelsen af elektroniske midler er tidsbesparende. Der bør derfor indføres bestemmelser om reduktion af minimumsfristerne, når der bruges elektroniske midler, dog under forudsætning af at disse er forenelige med de særlige bestemmelser for fremsendelsesmetoder, der er fastsat på fællesskabsplan. Det er dog nødvendigt at sikre, at de samlede reducerede frister ikke resulterer i ekstremt korte frister.
(48) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer(19) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked ("Direktivet om elektronisk handel")(20) bør finde anvendelse på fremsendelse af oplysninger ad elektronisk vej i forbindelse med nærværende direktiv. Procedurerne for offentlige indkøb og de regler, der gælder for projektkonkurrencer om tjenesteydelser, kræver et højere sikkerhedsniveau og strengere fortrolighed end det niveau, der er fastsat i disse direktiver. Derfor bør systemerne til elektronisk modtagelse af tilbud, ansøgninger om deltagelse samt planer og projekter opfylde yderligere specifikke krav. Med henblik herpå bør anvendelsen af elektroniske signaturer, navnlig avancerede elektroniske signaturer, så vidt som muligt tilskyndes. Desuden kan eksistensen af frivillige akkrediteringsordninger udgøre en gunstig ramme for at øge niveauet for certificeringstjenesteydelser for disse anordninger.
(49) Det er hensigtsmæssigt, at deltagerne i en tildelingsprocedure underrettes om afgørelser om at indgå en rammeaftale eller at tildele en kontrakt eller at frafalde proceduren inden for frister, der er tilstrækkelig korte til ikke at gøre det umuligt at indgive anmodninger om ændringer; denne underretning bør derfor gives så hurtigt som muligt og generelt inden for 15 dage efter afgørelsen.
(50) Det bør præciseres, at ordregiverne i et offentligt udbud bør fastlægge deres udvælgelseskriterier på objektivt grundlag. Udvælgelseskriterierne ved begrænsede udbud og udbud med forhandling bør også være objektive. Disse objektive regler og kriterier indebærer ligesom udvælgelseskriterierne ikke nødvendigvis vægtning.
(51) Det er vigtigt at tage hensyn til Domstolens retspraksis i tilfælde, hvor en økonomisk aktør fremfører andre økonomiske aktørers økonomiske, finansielle eller tekniske formåen, uanset den retlige karakter af forbindelsen mellem dem, med henblik på at opfylde udvælgelses-kriterierne eller i forbindelse med kvalifikationsordninger til støtte for sin ansøgning om kvalifikation. I sidstnævnte tilfælde er det den økonomiske aktør, der skal godtgøre, at disse ressourcer faktisk vil være til rådighed for den i hele kvalifikationens gyldighedsperiode. Med henblik på kvalifikationen kan en ordregiver derfor fastsætte, hvilke krav der skal opfyldes, især kan ordregiveren kræve, f.eks. når virksomheden benytter sig af en anden virksomheds finansielle status, at denne skal hæfte, om nødvendigt solidarisk og ubegrænset.
Kvalifikationsordninger skal anvendes efter objektive regler og kriterier, der, hvis ordregiverne ønsker det, kan omfatte den økonomiske aktørs kapacitet og/eller de særlige kendetegn ved de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der er omfattet af ordningen. Med henblik på kvalifikation kan ordregivere foretage deres egne undersøgelser for at vurdere de pågældende arbejders, leverancers eller tjenesteydelsers kendetegn, navnlig med hensyn til kompatibilitet og sikkerhed.
(52) I forbindelse med krav om dokumentation af særlige kvalifikationer for at kunne deltage i en udbudsprocedure eller i en projektkonkurrence anvendes de relevante fællesskabsbestemmelser om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater eller anden dokumentation for formelle kvalifikationer.
(53) Når det er relevant, eller når bygge- og anlægsarbejdernes eller tjenesteydelsernes art gør det berettiget at anvende miljøledelsesforanstaltninger eller -systemer i forbindelse med udførelsen af en kontrakt, kan det kræves, at der anvendes sådanne foranstaltninger eller systemer. Miljøledelsessystemerne kan, uanset om de er registreret i overensstemmelse med fællesskabsinstrumenterne som f.eks. forordning (EF) nr. 761/2001(21) (EMAS), vise, om virksomheden har teknisk formåen til at udføre kontrakten. Desuden bør en beskrivelse af de foranstaltninger, som virksomheden anvender for at sikre det samme miljøbeskyttelsesniveau, accepteres som alternativ dokumentation i stedet for de registrerede miljøledelsessystemer.
(54) Tildeling af kontrakter til økonomiske aktører, der har deltaget i en kriminel organisation, eller som er kendt skyldige i korruption eller svig til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser eller hvidvaskning af penge, bør undgås. Da ordregivere, der ikke er ordregivende myndigheder, måske ikke har adgang til uomtvistelige beviser i sagen, er det dog hensigtsmæssigt at overlade det til disse ordregivere, om de vil anvende udelukkelses-kriterierne i artikel 45, stk. 1 i direktiv 2004/18/EF. Pligten til at anvende disse bestemmelser bør derfor begrænses til ordregivere, der er ordregivende myndigheder. Når det er hensigtsmæssigt, bør de ordregivende myndigheder bede potentielle ansøgere, udvalgte ansøgere og tilbudsgivere om at fremlægge passende dokumentation, og hvis de er i tvivl om disses personlige forhold, kan de bede den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder om hjælp. Udelukkelse af sådanne økonomiske aktører bør ske, så snart den ordregivende myndighed får kendskab til en dom for sådanne overtrædelser, der er afsagt i henhold til national ret og er endelig og dermed retskraftig.
Hvis den nationale ret indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af miljølovgivning eller lovgivning om ulovlige aftaler i offentlige kontrakter, der har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
Tilsidesættelse af nationale bestemmelser om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF(22) og 76/207/EØF(23) vedrørende ligebehandling af arbejdstagere, som har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, kan betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den pågældende økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
(55) Tildelingen af kontrakten skal foretages på grundlag af objektive kriterier, der sikrer, at principperne om gennemsigtighed, ikke-forskelsbehandling og ligebehandling overholdes, og at tilbuddene vurderes på reelle konkurrencevilkår. Derfor bør der kun tillades anvendelse af to tildelingskriterier, nemlig "den laveste pris" og "det økonomisk mest fordelagtige tilbud".
For at sikre overholdelsen af princippet om ligebehandling ved tildelingen af kontrakter bør der indføres pligt - i overensstemmelse med retspraksis - til at fastholde den nødvendige gennemsigtighed, for at alle tilbudsgivere kan være rimeligt informeret om de kriterier og regler, der anvendes til afdækning af det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Ordregiverne skal derfor oplyse, hvilke tildelingskriterier de anvender, og hvordan de vægter kriterierne, på et så tidligt tidspunkt, at tilbudsgiverne har disse oplysninger, når de udarbejder deres tilbud. Ordregiverne kan i særlige tilfælde undlade at oplyse, hvordan de vægter tildelingskriterierne, når en sådan vægtning ikke kan fastsættes i forvejen, især på grund af kontraktens kompleksitet, men de skal kunne begrunde dette. I disse tilfælde skal de oplyse kriteriernes prioriterede rækkefølge med de vigtigste først.
Når ordregiverne vælger at tildele kontrakten til den, der har givet det økonomisk mest fordelagtige tilbud, vurderer de tilbuddene for at fastslå, hvilket der indebærer det bedste forhold mellem kvalitet og pris. Med henblik herpå fastsætter de økonomiske og kvalitative kriterier, der tilsammen skal gøre det muligt at fastslå, hvilket tilbud er det økonomisk mest fordelagtigt for ordregiveren. Disse kriterier fastsættes ud fra kontraktsgenstanden, idet de skal gøre det muligt at vurdere de enkelte tilbuds resultatniveau i forhold til kontraktsgenstanden som defineret i de tekniske specifikationer og at måle forholdet mellem kvalitet og pris for hvert tilbud. For at sikre ligebehandling skal tildelingskriterierne gøre det muligt at sammenligne tilbuddene og vurdere dem objektivt. Hvis disse betingelser er opfyldt, kan økonomiske og kvalitative tildelingskriterier, f.eks. dem, der vedrører opfyldelsen af miljøkrav, give ordregiveren mulighed for at opfylde den berørte almenheds behov som anført i kontraktspecifikationerne. Under samme omstændigheder kan en ordregiver anvende kriterier, der skal opfylde sociale krav, navnlig svarende til behov - som defineret i kontraktspecifikationerne - hos særligt ugunstigt stillede befolkningsgrupper, hvortil hører modtagerne/brugerne af de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten.
(56) Tildelingskriterierne bør ikke berøre anvendelsen af nationale bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser, f.eks. arkitekt-, ingeniør- og advokatydelser.
(57) Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastlæggelse af regler for tidsfrister, datoer og tidspunkter(24) finder anvendelse på beregningen af fristerne i dette direktiv.
(58) Dette direktiv berører ikke Fællesskabets eller medlemsstaternes bestående internationale forpligtelser, ligesom det ikke berører anvendelsen af andre bestemmelser i traktaten, bl.a. artikel 81 og 86.
(59) Dette direktiv må ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår de i bilag XXV anførte frister for medlemsstaternes overholdelse af direktiv 93/38/EØF.
(60) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.(25)
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
INDHOLDSFORTEGNELSE
TABELPOSITION
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM UDBUD OG PROJEKTKONKURRENCER
KAPITEL I
Grundbegreber
Artikel 1
Definitioner
1. I dette direktiv anvendes definitionerne i denne artikel.
2. a) Ved "vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter" forstås gensidigt bebyrdende aftaler, som indgås skriftligt mellem en eller flere ordregivere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, og en eller flere entreprenører, leverandører, eller tjenesteydere.
b) Ved "bygge- og anlægskontrakter" forstås kontrakter angående enten udførelse eller både projektering og udførelse af arbejder, vedrørende en af de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, eller bygge- og anlægsarbejde, eller vedrørende udførelsen ved et hvilket som helst middel af et bygge- og anlægsarbejde, der svarer til et behov, som ordregiveren har præciseret. Ved "bygge- og anlægsarbejde" forstås resultatet af et sæt bygge- og anlægsaktiviteter bestemt til i sig selv at udfylde en økonomisk eller teknisk funktion.
c) Ved "vareindkøbskontrakter" forstås andre kontrakter end dem, der er omhandlet i litra b), og som vedrører køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer.
En kontrakt, som vedrører levering af varer, og som accessorisk omfatter monterings- og installationsarbejde, betragtes som en "vareindkøbskontrakt".
d) Ved "tjenesteydelseskontrakter" forstås kontrakter, bortset fra bygge- og anlægskontrakter og vareindkøbskontrakter, som vedrører tjenesteydelser nævnt i bilag XVII.
En kontrakt, der vedrører både varer og tjenesteydelser som defineret i bilag XVII betragtes som en "tjenesteydelseskontrakt", hvis værdien af de pågældende tjenesteydelser overstiger værdien af de varer, kontrakten omfatter.
En kontrakt, som vedrører de tjenesteydelser, der er defineret i bilag XVII og som kun accessorisk i forhold til kontraktens hovedgenstand omfatter de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, betragtes som en offentlig tjenesteydelseskontrakt.
3. a) Ved "koncessionskontrakt om bygge- og anlægsarbejder" forstås en kontrakt med samme karakteristika som bygge- og anlægskontrakter bortset fra, at vederlaget for det arbejde, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte bygge- og anlægsarbejdet, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
b) Ved "koncessionskontrakt om tjenesteydelser" forstås en kontrakt med samme karakteristika som tjenesteydelseskontrakter bortset fra, at vederlaget for den tjenesteydelse, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte tjenesteydelsen, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
4. Ved "rammeaftale" forstås en aftale indgået mellem en eller flere ordregivere, som nævnt i artikel 2, stk. 2, og en eller flere virksomheder med det formål at fastsætte vilkårene for de kontrakter, der skal indgås i løbet af en given periode, især med hensyn til pris og i givet fald påtænkt mængde.
5. Ved "dynamisk indkøbssystem" forstås en fuldt elektronisk indkøbsproces for almindelige indkøb, der er generelt tilgængelige på markedet og opfylder ordregiverens krav; processen er endvidere tidsbegrænset og under hele sin varighed åben for enhver økonomisk aktør, der opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne.
6. Ved "elektronisk auktion" forstås en gentagen proces, hvor nye og lavere priser og/eller nye værdier for visse elementer i tilbuddene præsenteres ad elektronisk vej efter den første fuldstændige vurdering af tilbuddene, således at disse kan klassificeres på grundlag af automatisk behandling. Visse tjenesteydelseskontrakter og visse bygge- og anlægskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, kan derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
7. Begreberne "entreprenør", "leverandør" og "tjenesteyder" dækker enhver fysisk eller juridisk person og enhver ordregiver som nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a) eller b), eller en sammenslutning af sådanne personer og/eller organer, som på markedet tilbyder udførelse af arbejder og/eller arbejde, varer eller tjenesteydelser.
Begrebet "økonomisk aktør", dækker både en entreprenør, en leverandør og en tjenesteyder. Det anvendes udelukkende for at forenkle teksten.
En "tilbudsgiver" er en økonomisk aktør, som har afgivet et tilbud, og en "ansøger" er enhver, der har anmodet om en opfordring til at deltage i et begrænset udbud eller et udbud med forhandling.
8. Ved "indkøbscentral" forstås en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), eller en ordregivende myndighed i henhold til artikel 1, stk. 9, i direktiv 2004/18/EF, der:
- rekvirerer leverancer og/eller tjenesteydelser for ordregivere eller
- indgår offentlige kontrakter eller rammeaftaler om bygge- og anlægsarbejder, leverancer eller tjenesteydelser for ordregivere.
9. "Offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling" er udbudsprocedurer, der anvendes af ordregiverne på følgende måde:
a) Ved offentlige udbud kan alle interesserede økonomiske aktører afgive et tilbud.
b) Ved begrænsede udbud, som enhver økonomisk aktør kan ansøge om at deltage i, men hvor kun de virksomheder, der af ordregiverne modtager opfordring dertil, kan afgive et tilbud.
c) Ved "udbud med forhandling" forstås procedurer, hvor ordregiverne henvender sig til de økonomiske aktører, som de selv udvælger, og forhandler kontraktens vilkår med en eller flere af disse.
10. "Projektkonkurrencer" er procedurer, hvorved ordregiveren, navnlig inden for fysisk planlægning, byplanlægning, arkitekt- og ingeniørarbejde eller databehandling, kan forskaffe sig et planlægnings- eller projekteringsarbejde, som er udvalgt af en bedømmelseskomité efter udskrivning af en konkurrence med eller uden præmieuddeling.
11. Ved "skriftlig(t)" forstås ethvert udtryk bestående af ord eller tal, som kan læses, reproduceres og derefter videresendes. Dette kan omfatte information overført og lagret ved hjælp af elektroniske midler.
12. Ved "elektronisk middel" forstås et middel, der anvender elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital kompression) og datalagringsudstyr, og hvor data sendes, rutes og modtages via tråd, radio, optiske midler eller andre elektromagnetiske midler.
13. Ved "Det fælles glossar for offentlige kontrakter", i det følgende benævnt "CPV" (Common Procurement Vocabulary), forstås den referencenomenklatur, der er gældende for offentlige kontrakter, og som er vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2195/2002 af 5. november 2002(26), idet der sikres overensstemmelse med andre gældende nomenklaturer.
I tilfælde af forskellige fortolkninger af direktivets anvendelsesområde som følge af eventuelle forskellige fortolkninger mellem CPV-nomenklaturen og NACE-nomenklaturen, som er omhandlet i bilag XII, eller mellem CPV-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen (den foreløbige udgave), som er omhandlet i bilag XVII, gælder henholdsvis NACE-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen.
KAPITEL II
Definition af ordregivere og former for virksomhed
Afdeling 1
Former for ordregivere
Artikel 2
Ordregivere
1. I dette direktiv forstås ved:
a) "ordregivende myndigheder": staten, lokale myndigheder, offentligretlige organer eller sammenslutninger bestående af en eller flere af disse myndigheder eller et eller flere sådanne offentligretlige organer.
Et organ anses for offentligretligt, hvis:
- dets opgave er at varetage opgaver af almen interesse, der ikke har industriel eller kommerciel karakter,
- det er en juridisk person, og
- dets aktivitet for størstedelens vedkommende finansieres af staten eller de lokale myndigheder eller af andre offentligretlige organer, eller dets forvaltning er underlagt disses kontrol, eller hvis staten, de lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer udpeger mere end halvdelen af medlemmerne i administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet.
b) "offentlig virksomhed": enhver virksomhed, som de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte kan have bestemmende indflydelse på som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
Bestemmende indflydelse antages at foreligge, når de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte i relation til en virksomhed:
- besidder majoriteten af virksomhedens ansvarlige kapital
- råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som virksom-heden har udstedt, eller
- kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.
2. Dette direktiv gælder for ordregivere:
a) der er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7.
b) der ikke er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som bl.a. udøver en eller flere af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7, og som råder over særlige eller eksklusive rettigheder, der er meddelt af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
3. Ved "særlige eller eksklusive rettigheder" forstås i dette direktiv rettigheder, som følger af en tilladelse, der er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat i henhold til en lov eller administrativ bestemmelse, og som tager sigte på at forbeholde en eller flere virksomheder at udøve en af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, og dermed i væsentlig grad påvirker andre virksomheders muligheder for at udføre den pågældende aktivitet.
Afdeling 2
Former for virksomhed
Artikel 3
Gas, varme og elektricitet
1. For så vidt angår gas og varme gælder dette direktiv for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af gas eller varme, eller
b) forsyning af disse net med gas eller varme.
2. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med gas eller varme, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af gas eller varme er et uundgåeligt resultat af udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3, eller i artikel 4-7.
b) forsyningen af det offentlige net kun tager sigte på en rationel udnyttelse af denne produktion og svarer til højst 20% af ordregiverens omsætning beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
3. For så vidt angår elektricitet gælder dette direktiv også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af elektricitet, eller
b) forsyning af disse net med elektricitet.
4. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med elektricitet, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 3, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af elektricitet finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3 eller i artikel 4-7
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede energiproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 4
Vand
1. Dette direktiv gælder også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af drikkevand, eller
b) forsyning af disse net med drikkevand.
2. Dette direktiv gælder også for kontrakter eller projektkonkurrencer, der indgås eller afholdes af ordregivere, som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i stk. 1, og som:
a) vedrører vandbygningsprojekter, kunstvanding eller dræning, forudsat at den mængde vand, der er bestemt til drikkevandsforsyning, udgør mere end 20% af den samlede mængde vand, der stilles til rådighed ved hjælp af de nævnte projekter eller kunstvandings- og dræningsanlæg, eller
b) vedrører bortledning eller rensning af spildevand.
3. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med drikkevand, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af drikkevand finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i artikel 3-7, og
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede drikkevandsproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 5
Transporttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane, automatiske systemer, sporvogn, trolleybus, bus eller kabel.
For transportydelser anses et net for at bestå, hvis driften foregår på betingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dettes artikel 2, stk. 4.
Artikel 6
Posttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse af posttjenester og, på betingelserne i stk. 2, litra c), andre tjenester end posttjenester.
2. I forbindelse med dette direktiv og uden at det berører direktiv 97/67/EF forstås ved
a) "postforsendelse": adresseret forsendelse i den endelige form, den har på indleveringstidspunktet, uanset vægt. Ud over brevforsendelser omfatter sådanne forsendelser bl.a. bøger, kataloger, aviser og tidsskrifter samt postpakker indeholdende varer med eller uden kommerciel værdi, uanset vægt
b) "posttjenester": tjenester, der består i indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser. Sådanne tjenester omfatter
- "posttjenester, der er omfattet af eneret": posttjenester, som der er givet eller på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF kan gives eneret på
- "andre posttjenester": posttjenester, som ikke kan omfattes af eneret på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF
c) "andre tjenester end posttjenester": tjenester på følgende områder:
- forvaltning af kurérservice (både før og efter forsendelsen, såsom forvaltning af "mail room"-tjenester)
- værdiforøgende tillægstjenester, der har forbindelse med og som udelukkende udføres med elektroniske hjælpemidler (herunder sikret fremsendelse af kodede dokumenter ad elektronisk vej, adressestyring og fremsendelse af rekommanderet elektronisk post)
- tjenester vedrørende postforsendelser, som ikke er omfattet af litra a), såsom uadresserede reklameforsendelser
- finanstjenester som defineret i kategori 6 i bilag XVII A og i artikel 24, litra c), herunder især postanvisninger og gireringer
- filatelitjenester og
- logistiske tjenester (tjenester, der kombinerer fysisk omdeling og/eller oplagring med funktioner, der ikke omfatter posttjenester),
hvis disse tjenester leveres af en enhed, der også leverer posttjenester som defineret i litra b), første eller andet led, og når betingelserne i artikel 30, stk. 1, ikke er opfyldt med hensyn til de tjenester, der falder ind under disse led.
Artikel 7
Bestemmelser om efterforskning efter og udvinding af olie, gas, kul og andet fast brændsel samt om havne og lufthavne
Dette direktiv gælder også for udnyttelse af et geografisk område med henblik på:
a) efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel eller
b) tilrådighedsstillelse af lufthavne, søhavne eller havne ved indre vandveje eller andre transportterminaler for transportvirksomheder, der opererer til vands eller i luften.
Artikel 8
Lister over ordregivere
De ikke-udtømmende lister over ordregivere efter nærværende direktiv er anført i bilag I til X. Medlemsstaterne giver med jævne mellemrum Kommissionen meddelelse om ændringer i deres lister, disse er så fuldstændige som muligt.
Artikel 9
Udøvelse af flere aktiviteter
1. En kontrakt, der indgås med henblik på udøvelse af flere aktiviteter, er underlagt reglerne for den aktivitet, der udgør kontraktens hovedgenstand.
Valget mellem at indgå en enkelt kontrakt og at indgå flere særskilte kontrakter må dog ikke foretages med det formål at udelukke kontrakten fra dette direktiv eller i givet fald direktiv 2004/18/EF.
2. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden er underlagt det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles efter direktiv 2004/18/EF.
3. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden hverken er underlagt nærværende direktiv eller det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles i overensstemmelse med nærværende direktiv.
KAPITEL III
Generelle principper
Artikel 10
Principper for tildeling af kontrakter
Ordregiverne overholder principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling af virksomheder og handler på en gennemsigtig måde.
AFSNIT II
BESTEMMELSER OM KONTRAKTER
KAPITEL I
Almindelige bestemmelser
Artikel 11
Økonomiske aktører
1. Ansøgere eller tilbudsgivere, som i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor de er etableret, har ret til at levere den pågældende ydelse, kan ikke afvises alene med den begrundelse, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor kontrakten tildeles, kunne kræves, at de skal være enten en fysisk eller en juridisk person.
Når der er tale om offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter samt vareindkøbskontrakter, der som accessorisk aktivitet vedrører tjenesteydelser og/eller monterings- og installationsarbejde, kan det imidlertid forlanges af juridiske personer, at de i tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse opgiver navn og relevante faglige kvalifikationer for de personer, der skal opfylde den pågældende kontrakt.
2. Sammenslutninger af økonomiske aktører kan være tilbudsgivere eller ansøgere. I forbindelse med afgivelse af et tilbud eller indgivelse af en ansøgning om deltagelse kan ordregiverne ikke kræve, at sammenslutninger af økonomiske aktører antager en bestemt retlig form, men den udvalgte sammenslutning kan være nødsaget til at antage en bestemt retlig form, når den har fået tildelt kontrakten, i det omfang det er nødvendigt for at sikre en tilfredsstillende opfyldelse af denne.
Artikel 12
Vilkår på baggrund af aftaler vedtaget inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO)
Med henblik på ordregiveres tildeling af kontrakter skal medlemsstaterne i deres indbyrdes forbindelser anvende lige så gunstige vilkår som dem, de giver økonomiske aktører fra tredjelande i forbindelse med gennemførelsen af aftalen. Med henblik herpå rådfører medlemsstaterne sig med hinanden i Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til gennemførelse af aftalen.
Artikel 13
Fortrolighed
1. I forbindelse med fremsendelsen af tekniske specifikationer til interesserede økonomiske aktører, ved kvalifikationsbedømmelsen og udvælgelsen af økonomiske aktører samt ved tildelingen af kontrakter kan ordregiverne stille krav til beskyttelse af den fortrolige karakter af de oplysninger, de fremsender.
2. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv, navnlig vedrørende de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af oplysninger om indgåede kontrakter og meddelelse til ansøgere og tilbudsgivere, som er omhandlet i artikel 43 og 49, og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som ordregiveren er omfattet af, må ordregiveren ikke offentliggøre oplysninger, som de økonomiske aktører har fremsendt, og som de har betegnet som fortrolige. Sådanne oplysninger omfatter navnlig tekniske hemmeligheder, forretningshemmeligheder og fortrolige aspekter af tilbud.
Artikel 14
Rammeaftaler
1. Ordregiverne kan betragte en rammeaftale som en kontrakt som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og tildele den i overensstemmelse med dette direktiv.
2. Har ordregiverne indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan de henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i), når de indgår kontrakter, der bygger på rammeaftalen.
3. Er der ikke indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan ordregiverne ikke henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i).
4. Ordregiverne må ikke misbruge rammeaftaler, så konkurrencen derved forhindres, begrænses eller forvrides.
Artikel 15
Dynamiske indkøbssystemer
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at anvende dynamiske indkøbssystemer.
2. Med henblik på iværksættelsen af et dynamisk indkøbssystem følger ordregiverne reglerne for offentligt udbud i alle faser indtil tildelingen af de kontrakter, der skal indgås inden for dette system. Alle tilbudsgivere, som opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne og de eventuelle supplerende dokumenter, optages i systemet; de vejledende tilbud kan til enhver tid forbedres, forudsat de stadig er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne. Med henblik på indførelsen af systemet og indgåelsen af kontrakterne inden for systemet anvender ordregiverne udelukkende elektroniske midler i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 48, stk. 2-5.
3. Med henblik på indførelsen af det dynamiske indkøbssystem træffer ordregiverne følgende foranstaltninger:
a) de offentliggør en udbudsbekendtgørelse, hvori det præciseres, at der er tale om et dynamisk indkøbssystem
b) de præciserer i udbudsbetingelserne blandt andet, hvilken art indkøb der er omfattet af systemet, samt anfører alle de nødvendige oplysninger om indkøbssystemet, det anvendte elektroniske udstyr og de tekniske ordninger og specifikationer for tilslutning
c) de tilbyder ad elektronisk vej fra offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelsen og indtil systemets udløb fri, direkte og fuld adgang til udbudsbetingelserne og til alle supplerende dokumenter og angiver i udbudsbekendtgørelsen den internetadresse, hvor disse dokumenter kan konsulteres.
4. Ordregiverne giver under hele det dynamiske indkøbssystems varighed alle økonomiske aktører mulighed for at afgive et vejledende tilbud med henblik på at blive optaget i systemet på de betingelser, der er omhandlet i stk. 2. De afslutter vurderingen senest 15 dage efter, at det vejledende tilbud er afgivet. De kan dog forlænge vurderingen, forudsat at der ikke i mellemtiden foretages noget udbud.
Ordregiveren underretter snarest muligt de i første afsnit omhandlede tilbudsgivere om, hvorvidt de er blevet optaget i det dynamiske indkøbssystem, eller hvorvidt deres vejledende tilbud er blevet afslået.
5. Hver enkelt kontrakt skal udbydes. Inden dette udbud iværksættes, offentliggør ordregiveren en forenklet udbudsbekendtgørelse, hvori alle de berørte økonomiske aktører opfordres til at afgive et vejledende tilbud i henhold til stk. 4 inden for en frist på mindst 15 dage fra datoen for afsendelsen af den forenklede udbudsbekendtgørelse. Ordregiverne iværksætter først et udbud, når de har afsluttet vurderingen af alle de vejledende tilbud, der er afgivet inden for denne frist.
6. Ordregiverne opfordrer alle de tilbudsgivere, der er optaget i systemet, til at afgive et tilbud med henblik på hver enkelt kontrakt, der skal indgås inden for systemet. I den forbindelse fastsætter de en tilstrækkelig frist for afgivelse af tilbud.
De tildeler kontrakten til den tilbudsgiver, der har afgivet det bedste tilbud, på grundlag af de tildelingskriterier, der er angivet i den udbudsbekendtgørelse, der anvendes ved indførelsen af det dynamiske indkøbssystem. Disse kriterier kan eventuelt præciseres i den opfordring, der er omhandlet i foregående afsnit.
7. Varigheden af et dynamisk indkøbssystem kan ikke være på over fire år undtagen i særlige behørigt begrundede tilfælde.
Ordregiverne kan ikke anvende dette system på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen.
Der kan ikke pålægges interesserede økonomiske aktører eller parterne i systemet noget administrationsgebyr.
KAPITEL II
Tærskelværdier og udelukkelse
Afdeling 1
Tærskelværdier
Artikel 16
Tærskelværdier for kontrakter
Medmindre de er udelukket i henhold til udelukkelserne i artikel 19-26 eller i henhold til artikel 30, vedrørende udøvelsen af den pågældende aktivitet i den berørte medlemsstat finder dette direktiv anvendelse på kontrakter, hvis anslåede værdi uden moms svarer til mindst følgende tærskelværdier:
a) 499000 EUR for vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter
b) 6242000 EUR for bygge- og anlægskontrakter.
Artikel 17
Metoder til beregning af den anslåede værdi af kontrakter, rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer
1. Den anslåede værdi af en kontrakt beregnes på grundlag af det samlede beløb, der efter ordregiverens skøn skal betales, eksklusive moms. I denne beregning tages der hensyn til det anslåede samlede beløb, herunder enhver form for optioner og eventuelle videreførelser af kontrakten.
Hvis ordregiveren forudser præmier eller betalinger til ansøgere eller tilbudsgivere, tager den hensyn hertil ved beregning af kontraktens anslåede værdi.
2. Ordregiverne må ikke omgå dette direktiv ved at opdele et bygge- og anlægsprojekt eller et projekt til indkøb af en vis mængde varer og/eller tjenesteydelser eller ved at anvende særlige metoder til at beregne kontrakternes anslåede værdi.
3. Den værdi, der skal tages hensyn til i forbindelse med rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer, er den højeste anslåede værdi uden moms af samtlige kontrakter, der forventes tildelt i hele aftalens eller systemets løbetid.
4. Med henblik på anvendelse af artikel 16 medtager ordregiverne i bygge- og anlægskontrakters anslåede værdi værdien af arbejdet samt af alle vareleverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenøren, og som er nødvendige for kontraktens udførelse.
5. Værdien af vareleverancer og tjenesteydelser, som ikke er nødvendige for udførelsen af en bestemt bygge- og anlægskontrakt, må ikke lægges til værdien af den pågældende bygge- og anlægskontrakt, således at indkøbet af sådanne vareleverancer og tjenesteydelser unddrages bestemmelserne i dette direktiv.
6. a) Når foreslåede arbejder eller et foreslået køb af tjenesteydelser kan medføre, at kontrakter tildeles samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end de i artikel 16 nævnte tærskelværdier, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR for tjenesteydelser eller 1 mio. EUR for bygge- og anlægsarbejder, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
b) Når et forslag om køb af lignende leverancer kan medføre, at der tildeles kontrakter samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne ved anvendelsen af artikel 16.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end den i artikel 16 nævnte tærskelværdi, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
7. Når det drejer sig om vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter, der har en regelmæssig karakter eller skal fornyes inden for en given periode, beregnes kontraktens anslåede værdi på grundlag af:
a) enten den faktiske samlede værdi af på hinanden følgende kontrakter af samme type, der er indgået i løbet af de foregående tolv måneder eller det foregående regnskabsår, om muligt korrigeret for at tage hensyn til de ændringer i mængde eller værdi, der vil forekomme i løbet af de tolv måneder, der følger efter den oprindelige kontrakt,
b) eller den samlede anslåede værdi af på hinanden følgende kontrakter, der er indgået i løbet af de tolv måneder, der følger efter den første leverance, eller i løbet af regnskabsåret, hvis dette overstiger tolv måneder.
8. Den samlede anslåede værdi af en kontrakt, der omfatter både tjenesteydelser og vareleverancer, beregnes på grundlag af tjenesteydelsernes og vareleverancernes samlede værdi, uanset deres respektive andele. Beregningen omfatter værdien af montering og installation.
9. For så vidt angår indkøbskontrakter vedrørende leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer er beregningsgrundlaget for kontraktens anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i tolv måneder eller derunder, den samlede anslåede værdi for hele kontraktens løbetid eller, hvis løbetiden overstiger tolv måneder, den samlede værdi, inklusive den anslåede restværdi
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid ikke kan fastsættes nærmere, den månedlige værdi ganget med 48.
10. Ved beregningen af den anslåede kontraktværdi for tjenesteydelseskontrakter medregnes følgende beløb, når det er relevant:
a) for så vidt angår forsikringstjenesteydelser, den præmie, der skal betales, og andre former for vederlag
b) for så vidt angår banktjenesteydelser og andre finansielle tjenesteydelser, honorarer, provisioner og rente samt andre former for vederlag
c) for så vidt angår aftaler, der indebærer betaling for projektering, honorarer, provision og andre former for vederlag.
11. Når det drejer sig om tjenesteydelseskontrakter uden angivelse af en samlet pris, er beregningsgrundlaget for kontrakternes anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i 48 måneder eller derunder, den samlede værdi for hele løbetiden
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid er over 48 måneder, den månedlige værdi ganget med 48.
Afdeling 2
Kontrakter og koncessionskontrakter samt kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
UNDERAFDELING 1
Artikel 18
Koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller om tjenesteydelser
Dette direktiv finder ikke anvendelse på koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser, der tildeles af ordregivere, som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, når disse koncessionskontrakter indgås med henblik på udøvelsen af disse aktiviteter.
UNDERAFDELING 2
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere og alle former for kontrakter
Artikel 19
Kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand, hvis ordregiveren ikke har særlige eller eksklusive rettigheder til at sælge eller udleje kontrakternes genstand, og andre virksomheder frit kan sælge eller udleje den på de samme betingelser som ordregiveren.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de kategorier af varer og aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af varer og aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 20
Kontrakter, der indgås i andet øjemed end udøvelse af en af de omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af en sådan virksomhed i et tredjeland
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som ordregivere indgår i andet øjemed end udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af sådan virksomhed i et tredjeland under omstændigheder, som ikke indebærer fysisk udnyttelse af et net eller geografisk område inden for Fællesskabet.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 21
Kontrakter, der er hemmelige, eller som kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger
Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som af medlemsstaterne erklæres for hemmelige eller hvis gennemførelse skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med gældende love eller administrative bestemmelser i den pågældende medlemsstat, eller når beskyttelsen af denne stats væsentlige sikkerhedsinteresser kræver det.
Artikel 22
Kontrakter, der indgås i henhold til internationale regler
Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, for hvilke der gælder andre udbudsregler, og som indgås i henhold til:
a) en i overensstemmelse med traktaten indgået international aftale mellem en medlemsstat og et eller flere tredjelande om vareleverancer, bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller projektkonkurrencer med henblik på signatarstaternes fælles gennemførelse eller udnyttelse af et projekt; enhver sådan aftale meddeles Kommissionen, som kan høre Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, jf. artikel 68
b) en international aftale, der er indgået i forbindelse med troppestationering, når aftalen vedrører virksomheder i en medlemsstat eller i et tredjeland
c) en international organisations særlige procedure.
Artikel 23
Kontrakter, der tildeles en tilknyttet virksomhed eller en ordregiver, der deltager i et joint venture
1. I denne artikel forstås ved "tilknyttet virksomhed" en virksomhed, hvis årsregnskaber er konsolideret med ordregiverens årsregnskaber i overensstemmelse med kravene i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 udarbejdet på grundlag af traktatens artikel 44, stk. 2, litra g), om konsoliderede regnskaber(27)(28), eller, når det drejer sig om virksomheder, der ikke er underlagt dette direktiv, en virksomhed, som ordregiveren direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), eller som kan udøve bestemmende indflydelse på ordregiveren, eller som sammen med ordregiveren er underkastet en anden virksomheds bestemmende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
2. På de betingelser, der fremgår af stk. 3, finder dette direktiv ikke anvendelse på kontrakter:
a) som en ordregiver indgår med en tilknyttet virksomhed; eller
b) der af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed indgås med en virksomhed, der er tilknyttet en af disse ordregivere.
3. Stk. 2 finder anvendelse på:
a) tjenesteydelseskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af tjenesteydelser, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra leveringen af tjenesteydelser til de virksomheder, den er tilknyttet
b) indkøbskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af leverancer, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra udførelsen af sådanne leverancer til de virksomheder, den er tilknyttet
c) bygge- og anlægskontrakter, hvis mindst 80 % af den gennemsnitlige omsætning af bygge- og anlægsarbejder, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra levering af bygge- og anlægsarbejder til de virksomheder, den er tilknyttet.
Når omsætningen, afhængig af hvornår den tilknyttede virksomhed blev etableret eller startede sin aktivitet, ikke er disponibel for de tre seneste regnskabsår, er det tilstrækkeligt, at denne virksomhed påviser sandsynligheden af, at den i litra a), b) eller c) nævnte omsætning kan realiseres, især i form af fremskrivning af aktiviteter.
Når de samme eller lignende tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder udføres af mere end én virksomhed tilknyttet ordregiveren, beregnes ovennævnte procentsatser under hensyntagen til den samlede omsætning af hhv. tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder i de tilknyttede virksomheder.
4. Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, der indgås:
a) af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed med en af de deltagende ordregivere, eller
b) af en ordregiver med et sådant joint venture, som den er en del af, hvis joint venturet er oprettet for at udføre den pågældende aktivitet over en periode på mindst tre år, og hvis det i det instrument, der opretter joint venturet, er angivet, at de ordregivere, det udgøres af, vil være del af det i mindst den samme periode.
5. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne følgende oplysninger med henblik på anvendelsen af stk. 2, 3 og 4:
a) de involverede virksomheders eller joint ventures' navn
b) de pågældende kontrakters art og værdi
c) alle oplysninger, som Kommissionen måtte finde nødvendige for at godtgøre, at forholdet mellem ordregiveren og den virksomhed eller det joint venture, som kontrakterne tildeles, opfylder kravene i denne artikel.
UNDERAFDELING 3
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere, men kun tjenesteydelseskontrakter
Artikel 24
Kontrakter om visse tjenesteydelser, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for dette direktiv
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter:
a) om erhvervelse eller leje - uanset finansieringsform - af jord, eksisterende bygninger eller anden fast ejendom eller vedrørende rettigheder hertil; dog er kontrakter i en hvilken som helst form om finansielle tjenesteydelser, der indgås samtidig med, før eller efter kontrakten om erhvervelse eller leje, underlagt dette direktiv
b) om voldgifts- og mæglingstjenesteydelser
c) vedrørende finansielle tjenesteydelser om emission, køb, salg og overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter, navnlig ordregiverens transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital
d) vedrørende arbejdskontrakter
e) vedrørende tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
Artikel 25
Tjenesteydelseskontrakter, der tildeles på grundlag af en eksklusiv rettighed
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter, der tildeles et foretagende, som selv er en ordregivende myndighed som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), eller en sammenslutning af sådanne ordregivende myndigheder på grundlag af en eksklusiv rettighed, der er meddelt den i henhold til bekendtgjorte love eller administrative bestemmelser, der er forenelige med traktaten.
UNDERAFDELING 4
Bestemmelser, der kun gælder visse ordregivere
Artikel 26
Kontrakter om køb af vand og om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, der indgås af visse ordregivere
Dette direktiv finder ikke anvendelse på
a) kontrakter om køb af vand, som indgås af ordregivere, der udøver en eller flere af de i artikel 4, stk. 1 omhandlede aktiviteter.
b) kontrakter om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, som indgås af ordregivere, der udøver en af de i artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, eller artikel 7, litra a), omhandlede virksomhed.
UNDERAFDELING 5
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning, bestemmelser om indkøbscentraler og den generelle procedure i tilfælde, hvor virksomheder er undergivet almindelige konkurrencevilkår
Artikel 27
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
Med forbehold af artikel 30 sikrer Nederlandene og Det Forenede Kongerige, Republikken Østrig og Forbundsrepublikken Tyskland i kraft af tilladelsesbetingelserne eller andre passende foranstaltninger, at ordregivere i de sektorer, der er nævnt i beslutning 93/676/EØF, 97/367/EØF, 2002/205/EF og 2004/73/EF:
a) overholder principperne om ikke-forskelsbehandling og iværksættelse af udbud ved tildeling af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter, navnlig hvad angår de oplysninger om deres hensigter om indgåelse af kontrakter, som de stiller til de økonomiske aktørers rådighed
b) meddeler Kommissionen oplysninger om tildelingen af kontrakter på de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutning 93/327/EØF(29) om fastsættelse af de betingelser, hvorunder ordregivende myndigheder, der foretager udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, skal tilsende Kommissionen oplysninger vedrørende tildeling af kontrakter.
Artikel 28
Reserverede kontrakter
Medlemsstaterne kan lade kontrakter være forbeholdt beskyttede værksteder eller beslutte, at de udføres i forbindelse med programmer for beskyttet beskæftigelse, når flertallet af de berørte arbejdstagere er handicappede, som på grund af arten eller omfanget af deres handicap ikke kan udøve erhvervsmæssig beskæftigelse på normale vilkår.
Udbudsbekendtgørelsen skal indeholde oplysning herom.
Artikel 29
Kontrakter og rammeaftaler indgået af indkøbscentraler
1. Medlemsstaterne kan fastsætte bestemmelser, der giver ordregivere mulighed for at rekvirere bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem indkøbscentraler.
2. Ordregivere, der rekvirerer bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral under de i artikel 1, stk. 8, nævnte forudsætninger, anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv, forudsat at indkøbscentralen har overholdt disse bestemmelser, eller, hvor dette er relevant, bestemmelserne i direktiv 2004/18/EF.
Artikel 30
Procedure til afgørelse af, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår
1. Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, er ikke underlagt dette direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri.
2. For med henblik på anvendelsen af stk. 1 at afgøre, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, anvendes kriterier, som er i overensstemmelse med konkurrencereglerne i traktaten, såsom de pågældende varers eller tjenesteydelsers særlige kendetegn, eventuelle alternative varer eller tjenesteydelser, prisvilkårene, og om der findes eller vil kunne findes mere end en leverandør af de pågældende varer eller tjenesteydelser.
3. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 betragtes adgangen til et marked som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender bestemmelserne i den fællesskabslovgivning, der er anført i bilag XI.
Når der ikke foreligger en formodning om fri adgang til et bestemt marked på grundlag af første afsnit, skal det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det pågældende marked.
4. Hvis en medlemsstat under hensyntagen til stk. 2 og 3, skønner, at stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, underretter den Kommissionen og meddeler denne alle relevante forhold, bl.a. alle love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder den i stk. 1 omhandlede betingelse, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, er ikke længere underlagt dette direktiv:
- hvis Kommissionen i henhold til stk. 6 og inden for den frist, der er fastsat heri, har truffet afgørelse om, at stk. 1 finder anvendelse, eller
- hvis den ikke inden udløbet af denne frist har truffet nogen afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse.
Hvis der imidlertid formodes at være fri adgang til et givet marked på grundlag af stk. 3, første afsnit, og hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse, er kontrakter med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, ikke længere underlagt dette direktiv, hvis Kommissionen ikke har fastslået, at stk. 1 ikke finder anvendelse, ved en afgørelse i henhold til stk. 6 og inden for den deri fastsatte frist.
5. Hvis den berørte medlemsstats lovgivning giver mulighed herfor, kan ordregiverne anmode Kommissionen om at træffe afgørelse i henhold til stk. 6 om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så fald underretter Kommissionen straks den berørte medlemsstat.
Under hensyntagen til stk. 2 og 3 meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen alle relevante forhold, bl.a. love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder de i stk. 1 omhandlede betingelser, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kommissionen kan også på eget initiativ iværksætte en procedure for vedtagelse af en afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så tilfælde underretter Kommissionen straks den pågældende medlemsstat.
Hvis Kommissionen ikke inden udløbet af fristen i stk. 6 har truffet afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, anses stk. 1 for at finde anvendelse.
6. Kommissionen har en frist på tre måneder fra første hverdag efter den dato, hvor den modtager underretningen eller ansøgningen, til i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, at træffe en afgørelse i henhold til denne artikel. Denne frist kan dog forlænges en gang med højst tre måneder i behørigt begrundede tilfælde, navnlig hvis oplysningerne i underretningen eller anmodningen eller i de vedlagte dokumenter er ufuldstændige eller ukorrekte, eller hvis der sker væsentlige ændringer i de forhold, der beskrives. Denne forlængelse er begrænset til en måned, hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse i de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, tredje afsnit.
Hvis en aktivitet i en given medlemsstat allerede er genstand for en procedure i medfør af denne artikel, betragtes efterfølgende anmodninger vedrørende samme aktivitet i samme medlemsstat inden udløbet af den frist, der er fastsat i forbindelse med den første anmodning, ikke som nye procedurer og vil blive behandlet som led i den første anmodning.
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til stk. 4, 5 og 6 efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Disse gennemførelsesbestemmelser omfatter mindst:
a) offentliggørelse til underretning i Den Europæiske Unions Tidende af den dato, hvorfra den i første afsnit omhandlede tremåneders frist løber, og hvis denne frist forlænges, datoen for forlængelsen og den periode, hvormed den er forlænget.
b) offentliggørelse af en eventuel anvendelse af stk. 1 i overensstemmelse med stk. 4, andet eller tredje afsnit, eller stk. 5, fjerde afsnit, og
c) nærmere bestemmelser om fremsendelse af afgørelser truffet af en uafhængig myndighed med kompetence inden for det pågældende område vedrørende spørgsmål med henblik på anvendelse af stk. 1 og 2.
KAPITEL III
Bestemmelser om tjenesteydelseskontrakter
Artikel 31
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII A
Kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, indgås i overensstemmelse med artikel 34-59.
Artikel 32
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII B
Indgåelsen af kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, er kun underlagt bestemmelserne i artikel 34 og 43.
Artikel 33
Blandede kontrakter, der omfattertjenesteydelser fra både bilag XVII A og bilag XVII B
Kontrakter, hvis genstand samtidig er tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII A og tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII B, indgås i overensstemmelse med artikel 34-57, hvis værdien af de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, er større end værdien af de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser. I andre tilfælde indgås kontrakterne i henhold til artikel 34 og 43.
KAPITEL IV
Særlige bestemmelser om udbudsbetingelser og udbudsmateriale
Artikel 34
Tekniske specifikationer
1. De tekniske specifikationer som defineret i punkt 1 i bilag VI anføres i udbudsdokumenterne, f.eks. udbudsbekendtgørelsen, udbudsbetingelserne eller de supplerende udbudsdokumenter. Når det er muligt, bør disse tekniske specifikationer defineres under hensyntagen til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere.
2. De tekniske specifikationer skal give tilbudsgiverne lige muligheder, og de må ikke bevirke, at der skabes ubegrundede hindringer for konkurrence med hensyn til offentlige kontrakter.
3. For så vidt andet ikke er fastsat i de retligt bindende nationale tekniske forskrifter, forudsat at de er forenelige med fællesskabsretten, skal de tekniske specifikationer affattes:
a) enten ved henvisning til tekniske specifikationer som angivet i bilag XXI og, i nævnte rækkefølge, ved henvisning til nationale standarder til gennemførelse af europæiske standarder, europæiske tekniske godkendelser, fælles tekniske specifikationer, internationale standarder, andre tekniske referencer udarbejdet af europæiske standardiseringsorganer eller - når sådanne ikke eksisterer - nationale standarder, nationale tekniske godkendelser eller nationale tekniske specifikationer for projektering, beregning og udførelse af arbejder og anvendelse af produkterne. Hver henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende"
b) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav: sådanne angivelser kan omfatte miljøegenskaber. Disse parametre skal være så præcise, at tilbudsgiverne kan identificere kontraktens genstand og ordregiverne tildele kontrakten
c) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, jf. litra b), idet der som et middel til formodning om overensstemmelse med denne funktionsdygtighed eller disse krav henvises til specifikationerne i litra a)
d) eller ved henvisning til specifikationerne i litra a) for så vidt angår visse karakteristika og til funktionsdygtigheden eller de funktionelle krav i litra b) for så vidt angår andre karakteristika.
4. Når ordregiverne benytter muligheden for at henvise til de specifikationer, der er omhandlet i stk. 3, litra a), kan de ikke afvise et tilbud med den begrundelse, at de tilbudte varer og tjenesteydelser ikke er i overensstemmelse med de specifikationer, som de har henvist til, hvis tilbudsgiveren i sit tilbud godtgør på passende måde til ordregiverens tilfredshed, at de løsninger, han tilbyder, på tilsvarende måde opfylder de krav, der er fastsat i den pågældende tekniske specifikation.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en afprøvningsrapport fra et anerkendt organ.
5. Når ordregiveren benytter sig af den mulighed, der er omhandlet i stk. 3, for at fastsætte specifikationer i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, kan de ikke afvise et tilbud om bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, der er i overensstemmelse med en national standard til gennemførelse af en europæisk standard, en europæisk teknisk godkendelse, en fælles teknisk specifikation, en international standard eller en teknisk reference udarbejdet af et europæisk standardiseringsorgan, hvis disse specifikationer tager sigte på at dække de funktionelle krav eller krav til funktionsdygtighed, som de har fastsat.
Tilbudsgiveren skal i sit tilbud på en passende måde godtgøre til ordregiverens tilfredshed, at bygge- og anlægsarbejdet, varen eller tjenesteydelsen i overensstemmelse med standarden opfylder den ordregivende myndigheds krav til funktionsdygtighed og funktionelle krav.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
6. Når ordregiveren fastsætter miljøegenskaber i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav som omhandlet i stk. 3, litra b), kan de anvende detaljerede specifikationer eller om nødvendigt dele heraf som fastlagt i de europæiske og (multi)nationale miljømærker eller ethvert andet miljømærke, forudsat:
- at de er egnede til at definere egenskaberne ved de varer eller ydelser, som kontrakten handler om,
- at kravene til mærket er udviklet på grundlag af videnskabelig information,
- at miljømærkerne vedtages gennem en proces, i hvilken alle interessenter, såsom statslige institutioner, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og
- at de er tilgængelige for alle interesserede parter.
Ordregiverne kan angive, at de varer eller tjenesteydelser, der er forsynet med et miljømærke, anses for at opfylde de tekniske specifikationer, der er fastlagt i udbudsbetingelserne; de skal acceptere enhver anden passende dokumentation, såsom teknisk dokumentation fra fabrikanten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
7. Ved "anerkendte organer" som omhandlet i denne artikel forstås prøvningslaboratorier, kalibreringslaboratorier samt inspektions- og certificeringsorganer, som opfylder gældende europæiske standarder.
Ordregiverne accepterer attester fra anerkendte organer i andre medlemsstater.
8. Medmindre kontraktens genstand gør det berettiget, må de tekniske specifikationer ikke angive et bestemt fabrikat, en bestemt oprindelse eller en bestemt fremstillingsproces, og de må ikke henvise til et bestemt mærke, et bestemt patent eller en bestemt type, til en bestemt oprindelse eller til en bestemt produktion med det resultat, at visse virksomheder eller produkter favoriseres eller elimineres. En sådan angivelse eller henvisning er undtagelsesvis tilladt, hvis der ikke kan gives en tilstrækkelig nøjagtig og forståelig beskrivelse af kontraktens genstand efter stk. 3 og 4; en sådan angivelse eller henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende".
Artikel 35
Meddelelse af tekniske specifikationer
1. Ordregiverne meddeler de økonomiske aktører, der er interesserede i at opnå en kontrakt, de tekniske specifikationer, de regelmæssigt benytter i deres vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter eller tjenesteydelseskontrakter, eller de tekniske specifikationer, som de agter at benytte i forbindelse med kontrakter, der er genstand for vejledende periodiske bekendtgørelser, jf. artikel 41, stk. 1.
2. Findes disse tekniske specifikationer i dokumenter, der er tilgængelige for interesserede virksomheder, er det tilstrækkeligt at henvise til disse dokumenter.
Artikel 36
Alternative tilbud
1. Når kriteriet for tildeling af kontrakten er det økonomisk mest fordelagtige tilbud, kan ordregiverne tage hensyn til alternative tilbud fra tilbudsgiverne, når disse alternative tilbud opfylder de mindstekrav, der er fastsat af ordregiverne.
Ordregiverne skal i udbudsbetingelserne angive, om alternative tilbud vil blive taget i betragtning eller ej, og når de tager dem i betragtning, angive de mindstekrav, der skal opfyldes i de alternative tilbud, og hvilke særlige krav der stilles i forbindelse med deres afgivelse.
2. I forbindelse med udbudsprocedurerne for vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter kan ordregivere, der har indvilliget i at tage alternative tilbud i betragtning i henhold til stk. 1, ikke afvise et alternativt tilbud alene med den begrundelse, at det, såfremt det antages, vil blive en tjenesteydelseskontrakt i stedet for en indkøbskontrakt eller omvendt.
Artikel 37
Underentreprise
I udbudsbetingelserne kan ordregiveren anmode eller af en medlemsstat forpligtes til at anmode tilbudsgiveren om i tilbuddet at angive, hvor stor en del af kontrakten han har til hensigt at give i underentreprise til tredjemand, og hvilke underentreprenører han foreslår. Denne angivelse berører ikke de økonomiske aktørers ansvar som hovedmand.
Artikel 38
Betingelser vedrørende kontraktens udførelse
Ordregiverne kan fastsætte særlige betingelser vedrørende kontraktens udførelse, hvis disse betingelser er i overensstemmelse med fællesskabsretten og er nævnt i den bekendtgørelse, der anvendes til iværksættelse af udbud, eller i udbudsbetingelserne. Betingelserne vedrørende kontraktens udførelse kan navnlig handle om sociale hensyn eller miljøhensyn.
Artikel 39
Forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse, bestemmelser om beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt
1. Ordregiverne i udbudsbetingelserne oplyse eller af en medlemsstat forpligtes til at oplyse, hos hvilket eller hvilke organer ansøgerne eller tilbudsgiverne kan få relevante oplysninger om forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse og forpligtelser i henhold til gældende bestemmelser med hensyn til beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt i den medlemsstat eller region eller på det sted, hvor ydelserne skal præsteres, og som finder anvendelse på arbejdets udførelse på byggepladsen eller på de leverede tjenesteydelser under kontraktens opfyldelse.
2. Ordregiveren, der giver de i stk. 1 nævnte oplysninger, anmoder tilbudsgiverne eller de ansøgere, der deltager i en udbudsprocedure, om at angive, at de ved udarbejdelsen af deres tilbud har taget hensyn til de forpligtelser, der gælder i henhold til bestemmelserne om beskyttelse på arbejdspladsen og om arbejdsforhold i øvrigt på det sted, hvor ydelsen skal præsteres.
Første afsnit er ikke til hinder for anvendelse af bestemmelserne i artikel 57.
KAPITEL V
Udbudsprocedurer
Artikel 40
Anvendelse af offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling
1. Ved indgåelse af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter anvender ordregiverne de udbudsprocedurer, der er tilpasset til brug i forbindelse med dette direktiv.
2. Ordregiverne kan vælge en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 9, litra a),b) og c), hvis et udbud i henhold til artikel 42 har fundet sted, jf. dog stk. 3.
3. Ordregiverne kan anvende en procedure uden forudgående udbud:
a) hvis der i forbindelse med en udbudsprocedure ikke er afgivet noget tilbud eller ikke er afgivet noget antageligt tilbud, eller hvis der ikke er modtaget nogen ansøgninger, for så vidt de oprindelige kontraktbetingelser ikke ændres væsentligt
b) hvis en kontrakt indgås udelukkende med henblik på forskning, forsøg, undersøgelser eller udvikling og ikke tilsigter et afkast eller genindtjening af forsknings- og udviklingsomkostningerne, og for så vidt indgåelsen af en sådan kontrakt ikke er til skade for udbydelse af senere kontrakter, der primært har samme formål
c) hvis kontrakten af tekniske eller kunstneriske grunde eller af årsager, der vedrører beskyttelsen af en eneret, kun kan overdrages til en bestemt økonomisk aktør
d) i strengt nødvendigt omfang, hvis sagens yderst hastende karakter som følge af begivenheder, som ordregiverne ikke har kunnet forudse, gør det umuligt at overholde fristerne for offentlige udbud, begrænsede udbud eller forhandlingsudbud med forud fastsatte betingelser
e) ved indkøbskontrakter med henblik på supplerende leverancer fra den oprindelige leverandør enten til delvis fornyelse af sædvanlige leverancer eller installationer eller til udvidelse af allerede foretagne leverancer eller af bestående installationer, hvis et leverandørskifte ville gøre det nødvendigt for ordregiveren at anskaffe udstyr, som på grund af en forskel i teknisk beskaffenhed ville medføre teknisk uforenelighed eller uforholdsmæssigt store tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse
f) ved supplerende arbejder eller tjenesteydelser, der ikke var omfattet af det oprindelige projekt eller den først indgåede kontrakt, og som på grund af uforudsete omstændigheder er blevet nødvendige for udførelsen af den pågældende aftale, hvis kontrakten tildeles den entreprenør eller tjenesteyder, der udfører den oprindelige kontrakt:
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser ikke teknisk eller økonomisk kan adskilles fra den oprindelige kontrakt uden væsentlige ulemper for ordregiverne, eller
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser til trods for, at de kan adskilles fra den oprindelige kontrakt, er strengt nødvendige af hensyn til dens opfyldelse
g) når bygge- og anlægskontrakter vedrører nye arbejder, som består i gentagelsesarbejder, som er overdraget til den virksomhed, som fik overdraget det oprindelige arbejde af samme ordregivere, på betingelse af at gentagelsesarbejdet er i overensstemmelse med det oprindelige projekt, og at kontrakten om dette arbejde er indgået efter udbud. Den mulige anvendelse af denne procedure skal meddeles allerede ved det oprindelige udbud, og den samlede anslåede værdi af gentagelsesarbejderne skal tages i betragtning af ordregiverne ved anvendelsen af artikel 16 og 17
h) for varer, der noteres og købes på en varebørs
i) ved kontrakter, som skal indgås på grundlag af en rammeaftale, for så vidt betingelsen i artikel 14, stk. 2, er opfyldt
j) ved lejlighedskøb, når det er muligt for ordregiverne at opnå leverancer ved at benytte sig af et særligt fordelagtigt tilbud, der kun gælder i ganske kort tid, og når den pris, der skal betales, er væsentligt lavere end den, der normalt betales på markedet
k) ved køb på særlig fordelagtige vilkår, enten hos en leverandør, som indstiller sine erhvervsvirksomhedsaktiviteter, eller hos kuratorer eller likvidatorer i en konkursbehandling, en tvangsakkord eller en tilsvarende behandlingsmåde efter national lovgivning
l) når den pågældende tjenesteydelseskontrakt er et led i en projektkonkurrence, der afholdes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv, og som i henhold til de gældende regler skal indgås med vinderen eller en af vinderne af konkurrencen. I sidstnævnte tilfælde skal alle vinderne af konkurrencen opfordres til at deltage i forhandlingerne.
KAPITEL VI
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
Afdeling 1
Offentliggørelse af bekendtgørelser
Artikel 41
Vejledende periodiske bekendtgørelser og bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning
1. Ordregivere bekendtgør mindst én gang om året følgende ved hjælp af en vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A, der offentliggøres af Kommissionen eller af ordregiverne selv i deres "køberprofiler", som defineret i bilag XX, nr. 2, litra b):
a) for vareindkøb: for hvert vareområde den anslåede samlede værdi for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når den anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er 750000 EUR eller derover
Vareområderne fastsættes af ordregiverne ved henvisning til CPV
b) for tjenesteydelser: den anslåede samlede værdi af de kontrakter eller rammeaftaler inden for hver af de i bilag XVII A anførte kategorier af tjenesteydelser, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når denne anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er på 750000 EUR eller derover
c) for bygge- og anlægsarbejder: de væsentlige karakteristika for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i de næste tolv måneder, og hvis anslåede værdi mindst er den tærskelværdi, der er anført i artikel 16, jf. artikel 17.
De i litra a) og b) omhandlede bekendtgørelser fremsendes snarest muligt efter begyndelsen af regnskabsåret til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen.
Den i litra c) omhandlede bekendtgørelse fremsendes til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen hurtigst muligt efter godkendelse af det program, der omfatter de bygge- og anlægskontrakter eller rammeaftaler, som ordregiverne agter at indgå.
Ordregiverne, der offentliggør vejledende periodiske bekendtgørelser i deres køberprofil, sender elektronisk i det format og efter reglerne for fremsendelse af elektroniske meddelelser, der er anført i bilag XX, nr. 3, en meddelelse til Kommissionen om, at der offentliggøres en vejledende periodisk bekendtgørelse i en køberprofil.
Offentliggørelse, af de i litra a), b) og c), omhandlede bekendtgørelser er kun obligatorisk, hvis de ordregivende myndigheder benytter sig af muligheden for at afkorte fristerne for modtagelse af tilbud, jf. artikel 45, stk. 4.
Dette stykke finder ikke anvendelse for procedurer uden forudgående udbud.
2. Ordregiverne kan offentliggøre eller lade Kommissionen offentliggøre vejledende periodiske bekendtgørelser vedrørende store projekter uden at gentage de oplysninger, som allerede er givet i en tidligere vejledende periodisk bekendtgørelse, når det klart anføres, at de pågældende bekendtgørelser er supplerende.
3. Hvis ordregiverne ønsker at anvende en kvalifikationsordning i henhold til artikel 53, skal denne ordning offentliggøres ved en bekendtgørelse i henhold til bilag XIV, hvoraf det fremgår, hvilket formål kvalifikationsordningen tjener, og hvor reglerne for dens anvendelse kan rekvireres. Hvis ordningen gælder i mere end tre år, skal bekendtgørelsen offentliggøres hvert år. Hvis ordningen gælder i mindre end tre år, er en bekendtgørelse ved periodens begyndelse tilstrækkelig.
Artikel 42
Bekendtgørelser, der anvendes til at iværksætte udbud
1. For vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter kan udbud ske:
a) ved vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A
b) ved bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning i henhold til bilag XIV eller
c) ved udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del A, B eller C.
2. For dynamiske indkøbssystemer kan udbud af systemet ske ved en udbudsbekendtgørelse i henhold til stk. 1, litra c), mens udbud af kontrakter, der er baseret på sådanne systemer, kan ske ved en forenklet udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del D.
3. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse:
a) skal det af bekendtgørelsen specifikt fremgå, hvilke leverancer, arbejder eller tjenesteydelser kontrakten vedrører
b) skal det i bekendtgørelsen angives, at kontrakten tildeles ved begrænset udbud eller udbud med forhandling uden efterfølgende offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, og at interesserede virksomheder opfordres til skriftligt at tilkendegive deres interesse, og
c) bekendtgørelsen skal være offentliggjort i overensstemmelse med bilag XX højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 47, stk. 5, omhandlede opfordring. Ordregiveren skal desuden fastsætte fristerne i henhold til artikel 45.
Artikel 43
Bekendtgørelser om indgåede kontrakter
1. Ordregiverne, der har indgået en kontrakt eller en rammeaftale, fremsender en bekendtgørelse i henhold til bilag XVI. Denne bekendtgørelse sendes i overensstemmelse med de af Kommissionen fastlagte betingelser i henhold til proceduren i artikel 68, stk. 2, inden for to måneder efter indgåelsen af kontrakten eller rammeaftalen.
Når der er tale om en rammeaftale indgået i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, er ordregiverne fritaget for at skulle sende en bekendtgørelse om hver af de kontrakter, der indgås på grundlag af denne aftale.
Ordregiverne fremsender en bekendtgørelse, der er baseret på et dynamisk indkøbssystem, senest to måneder efter indgåelsen af hver kontrakt. De har dog mulighed for at fremsende disse bekendtgørelser samlet hvert kvartal. I så fald skal de fremsende disse samlede bekendtgørelser senest to måneder efter udgangen af hvert kvartal.
2. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som er bestemt til offentliggørelse, offentliggøres i overensstemmelse med bilag XX. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne, specielt vedrørende antal modtagne tilbud, virksomhedernes identitet samt priser.
3. Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, til betegnelsen "tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling".
Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling, som ikke kan indgås ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, når dette er nødvendigt af erhvervsmæssige fortrolighedshensyn.
I så fald skal ordregiverne sørge for, at de oplysninger, der gives, er mindst lige så detaljerede som dem, der findes i den i henhold til artikel 42, stk. 1, offentliggjorte udbudsbekendtgørelse.
Hvis der anvendes en kvalifikationsordning, skal ordregiverne i ovennævnte tilfælde sørge for, at disse oplysninger er mindst lige så detaljerede som oplysningerne i den pågældende kategori i den i henhold til artikel 53, stk. 7, oprettede liste over kvalificerede tjenesteydere.
4. Når der er tale om kontrakter, der indgås med henblik på de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, angiver ordregiverne i bekendtgørelsen, om de indvilliger i, at den offentliggøres.
5. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som angives ikke at være bestemt til offentliggørelse, offentliggøres udelukkende i forenklet form og af statistiske grunde i overensstemmelse med bilag XX.
Artikel 44
Udarbejdelse og offentliggørelse af bekendtgørelser
1. Bekendtgørelserne skal indeholde de i bilag XIII, XIV, XV A, XV B og XVI anførte oplysninger og om nødvendigt enhver anden oplysning, som ordregiveren måtte finde hensigtsmæssig, i form af standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
2. De bekendtgørelser, som ordregiverne sender til Kommissionen, fremsendes enten elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, eller på anden måde.
De i artikel 41, 42 og 43 omhandlede bekendtgørelser offentliggøres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer for offentliggørelse i bilag XX, nr. 1, litra a) og b).
3. Bekendtgørelser, der udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest fem dage efter afsendelsen.
Bekendtgørelser, der ikke fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest 12 dage efter afsendelsen. Undtagelsesvis og efter anmodning fra ordregiveren offentliggøres den udbudsbekendtgørelse, der er nævnt i artikel 42, stk. 1, litra c), imidlertid inden for fem dage, forudsat at den er sendt pr. telefax.
4. Bekendtgørelserne offentliggøres i deres helhed på et af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog, som ordregiveren vælger, og kun denne udgave på originalsproget er autentisk. Et resumé af hver bekendtgørelses hovedpunkter offentliggøres på de øvrige officielle sprog.
Omkostningerne ved Kommissionens offentliggørelse af bekendtgørelserne afholdes af Fællesskabet.
5. Indholdet af bekendtgørelserne må ikke offentliggøres på nationalt niveau inden den dato, på hvilken de sendes til Kommissionen.
De bekendtgørelser, der offentliggøres på nationalt plan, må ikke indeholde andre oplysninger end dem, der findes i de bekendtgørelser, der er sendt til Kommissionen eller offentliggjort i en køberprofil i overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, første afsnit, og afsendelsesdatoen for meddelelsen til Kommissionen eller offentliggørelsen i køberprofilen skal fremgå af offentliggørelsen.
De vejledende periodiske bekendtgørelser må ikke offentliggøres i en køberprofil, inden bekendtgørelsen om offentliggørelse i denne form er sendt til Kommissionen, og meddelelserne skal anføre denne afsendelsesdato.
6. Ordregiverne skal være i stand til at bevise datoen for afsendelsen af bekendtgørelserne.
7. Kommissionen sender til ordregiveren en bekræftelse på offentliggørelsen af de fremsendte oplysninger med angivelse af datoen for offentliggørelsen. Denne bekræftelse betragtes som bevis for offentliggørelsen.
8. Ordregiverne kan i overensstemmelse med stk. 1-7 offentliggøre bekendtgørelser vedrørende kontrakter, som ikke er omfattet af dette direktivs bestemmelser om obligatorisk offentliggørelse.
Afdeling 2
Frister
Artikel 45
Frister for modtagelse af ansøgninger om deltagelse og for modtagelse af tilbud
1. Ved fastsættelse af fristerne for modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse tager ordregiverne især hensyn til kontraktens kompleksitet og til den tid, der er nødvendig til udarbejdelse af tilbud, jf. dog de minimumsfrister, der er fastsat i denne artikel.
2. Ved offentlige udbud er fristen for modtagelse af tilbud mindst 52 dage at regne fra datoen for afsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
3. Ved begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående indkaldelse af tilbud gælder følgende bestemmelser:
a) fristen for modtagelsen af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, fastsættes som regel til mindst 37 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen og må under ingen omstændigheder være kortere end 15 dage, hvis bekendtgørelsen er sendt til offentliggørelse elektronisk eller pr. telefax, og ikke under 22 dage, hvis den er fremsendt på anden måde
b) fristen for modtagelsen af tilbud kan aftales indbyrdes mellem ordregiveren og de udvalgte ansøgere, når der gives alle ansøgere samme tid til at udarbejde og indsende til bud
c) hvis det ikke er muligt at opnå enighed om fristen for modtagelse af tilbud, fastsætter ordregiveren en frist, der som regel er på mindst 24 dage, men under ingen omstændigheder kortere end 10 dage at regne fra datoen for opfordringen til at indsende tilbud.
4. Hvis ordregiverne har offentliggjort en vejledende periodisk bekendtgørelse som omhandlet i artikel 41, stk. 1, i overensstemmelse med bilag XX, er fristen for modtagelse af tilbud som regel mindst 36 dage og under ingen omstændigheder kortere end 22 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen.
Disse kortere frister antages, forudsat at den vejledende periodiske bekendtgørelse foruden de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del I, har indeholdt alle de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del II, i det omfang sidstnævnte oplysninger foreligger ved bekendtgørelsens offentliggørelse, og at bekendtgørelsen er blevet sendt til offentliggørelse mindst 52 dage og højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 42, stk. 1, litra c), omhandlede udbudsbekendtgørelse.
5. Hvis bekendtgørelserne udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, kan fristerne for modtagelse af ansøgninger om deltagelse ved begrænsede udbud og udbud med forhandling og for modtagelse af tilbud ved offentlige tilbud forkortes med syv dage.
6. Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), kan fristerne for modtagelsen af tilbud ved offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling forkortes med yderligere fem dage, hvis ordregiveren i overensstemmelse med bilag XX giver fri, direkte og fuldstændig elektronisk adgang til udbudsbetingelser og til alle supplerende dokumenter fra datoen for offentliggørelsen af den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte ud bud. Denne bekendtgørelse skal indeholde den internetadresse, hvor disse dokumenter kan ses.
7. Ved offentlige udbud må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
Hvis udbudsbekendtgørelsen ikke fremsendes elektronisk eller pr. telefax, må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 dog under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud ved offentlige udbud, som er kortere end 22 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
8. De samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 må under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen.
Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 ved begrænsede udbud og udbud med forhandling under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 10 dage at regne fra datoen for afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
9. Hvis udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter eller oplysninger af en eller anden grund ikke er fremsendt inden for de i artikel 46 og 47 fastsatte frister, selv om der er anmodet om dem i tide, eller hvis der kun kan afgives tilbud efter besigtigelse på stedet eller efter gennem syn på stedet af bilagsmateriale til udbudsbetingelserne, skal fristerne for modtagelse af tilbud forlænges - medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b) - således at alle de berørte virksomheder kan få kendskab til samtlige de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udarbejde tilbud.
10. En oversigtstabel over de i denne artikel fastsatte frister findes i bilag XXII.
Artikel 46
Offentlige udbud: udbudsbetingelser, dokumenter og supplerende oplysninger
1. Hvis ordregiverne i offentlige udbud ikke giver fri, direkte og fuld elektronisk adgang i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6, til udbudsbetingelserne og ethvert supplerende dokument, sendes udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter til de økonomiske aktører senest seks dage efter modtagelsen af anmodningen herom, forudsat at denne er fremsat i tide inden udløbet af fristen for indsendelse af tilbud.
2. Hvis der er anmodet herom i tide, sender ordregiverne eller de kompetente tjenester yderligere oplysninger om udbudsbetingelserne senest seks dage inden udløbet af fristen for modtagelse af tilbud.
Artikel 47
Opfordringer til at afgive tilbud eller til at forhandle
1. I begrænsede udbud og udbud med forhandling opfordrer ordregiverne samtidig og skriftligt de udvalgte ansøgere til at afgive tilbud eller til at forhandle. Opfordringen til ansøgerne indeholder:
- enten et eksemplar af udbudsbetingelserne og af alle supplerende dokumenter
- eller meddelelse om, at de har adgang til udbudsbetingelserne og til de (supplerende) dokumenter, jf. første led, når de er stillet direkte til elektronisk rådighed i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6.
2. Når en anden virksomhed end ordregiveren, der er ansvarlig for tildelingsproceduren, ligger inde med udbudsbetingelserne og/eller de supplerende dokumenter, anføres på opfordringen adressen på den tjeneste, hvor disse udbudsbetingelser og disse dokumenter kan fås, og i givet fald fristen for anmodning herom samt det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne. De kompetente myndigheder sender denne dokumentation til virksomhederne umiddelbart efter modtagelsen af deres anmodning.
3. Eventuelle supplerende oplysninger om udbudsbetingelserne eller de supplerende dokumenter meddeles af ordregiverne eller de kompetente tjenester senest 6 dage inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelsen af tilbud, forudsat at der er anmodet om dem i tide.
4. Herudover skal opfordringen mindst indeholde følgende:
a) i givet fald oplysning om sidste frist for anmodning om yderligere dokumenter samt om det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne
b) oplysning om sidste frist for modtagelse af tilbud, den adresse, hvortil de skal sendes, samt det eller de sprog, de skal være affattet på
c) en henvisning til alle offentliggjorte udbudsbekendtgørelser
d) angivelse af, hvilke dokumenter der eventuelt skal vedlægges
e) kriterierne for tildelingen af kontrakten, når de ikke er anført i bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning, der anvendes til at iværksætte udbud
f) vægtningen af kriterierne for tildeling af kontrakten, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i udbudsbekendtgørelsen, bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning eller udbudsbetingelserne.
5. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse, skal ordregiverne efterfølgende, men inden de påbegynder udvælgelsen af tilbudsgivere eller deltagere i en forhandling, anmode samtlige ansøgere om på grundlag af mere detaljerede oplysninger om kontrakten at bekræfte deres interesse.
Denne opfordring skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a) art og mængde, herunder alle optionsklausuler vedrørende yderligere kontrakter og om muligt den foreløbige tidsfrist for brugen af disse klausuler; ved kontrakter, der kan fornyes, art og mængde samt den foreløbige tidsfrist for offentliggørelse af senere udbudsbekendtgørelser vedrørende de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der udbydes, hvis en sådan frist foreligger
b) hvorvidt der er tale om et begrænset udbud eller et udbud med forhandling
c) eventuelt dato for påbegyndelsen eller afslutningen af leveringen af varerne eller udførelsen af bygge- og anlægsarbejderne eller tjenesteydelserne
d) adresse og frist for indsendelse af ansøgninger med henblik på opfordring til at afgive tilbud samt det eller de sprog, ansøgninger skal være affattet på
e) adresse på den ordregiver, der indgår kontrakten og giver de nødvendige oplysninger med henblik på rekvirering af udbudsbetingelserne og andre dokumenter
f) økonomiske og tekniske betingelser, finansielle garantier og oplysninger, der kræves af de økonomiske aktører
g) gebyr og betalingsbetingelser for rekvirerede dokumenter vedrørende udbudsproceduren
h) den type kontrakt, der udbydes: køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret eller flere af disse typer, og
i) kriterierne for tildelingen af kontrakten og vægtningen af disse kriterier, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i den vejledende bekendtgørelse, udbudsbetingelserne eller i opfordringen til at afgive tilbud eller til at forhandle.
Afdeling 3
Kommunikation og information
Artikel 48
Regler for kommunikation
1. Al den i denne del nævnte kommunikation og informationsudveksling kan efter ordregiverens valg ske pr. brev, pr. telefax, elektronisk i overensstemmelse med stk. 4 og 5, telefonisk i de tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i stk. 6, eller ved en kombination af disse midler.
2. De valgte kommunikationsmidler skal være alment tilgængelige og må derfor ikke begrænse de økonomiske aktørers adgang til tildelingsproceduren.
3. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring skal ske på en måde, der sikrer, at dataintegriteten og fortroligheden af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse beskyttes, og at ordregiverne ikke får kendskab til indholdet af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud.
4. De redskaber, der bruges til elektronisk kommunikation, og deres tekniske karakteristika skal være ikke-diskriminerende, almindeligt tilgængelige og kompatible med almindeligt anvendte produkter inden for informations- og kommunikationsteknologi.
5. Følgende regler gælder for fremsendelsen, for systemer til elektronisk modtagelsen af tilbud og for systemer til elektronisk modtagelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for elektronisk afgivelse af tilbud og elektronisk indgivelser af ansøgninger om deltagelsen, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal systemer til elektronisk modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV.
b) Medlemsstaterne kan under overholdelse af artikel 5 i direktiv 1999/93/EF kræve, at elektroniske tilbud forsynes med en avanceret elektronisk signatur i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i nævnte direktiv.
c) Medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at øge niveauerne for certificeringstjenesteydelser for disse systemer.
d) Tilbudsgiverne eller ansøgerne forpligter sig til at forelægge de i artikel 52, stk. 2 og 3, artikel 53 og 54 omhandlede dokumenter, attester og erklæringer inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud eller indgivelse af ansøgning om deltagelse, hvis de ikke findes i elektronisk form.
6. Der gælder følgende regler for fremsendelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Ansøgninger om deltagelse i udbudsproceduren for offentlige kontrakter kan indgives skriftligt eller telefonisk.
b) Hvis ansøgninger om deltagelse indgives telefonisk, skal der sendes en skriftlig bekræftelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelse.
c) Ordregiverne kan kræve, at ansøgninger om deltagelsen, der indgives pr. telefax, bekræftes pr. post eller elektronisk, hvis det er nødvendigt af hensyn til det juridiske bevismiddel. De angiver alle sådanne krav samt fristen for overholdelse heraf i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, eller i den opfordring, der er omhandlet i artikel 47, stk. 5.
Artikel 49
Underretning til deltagere i kvalifikationsordninger, ansøgere og tilbudsgivere
1. Ordregiverne underretter hurtigst muligt de deltagende økonomiske aktører om, hvilke afgørelser der er truffet med hensyn til indgåelse af en rammeaftale eller kontrakttildelingen eller optagelse i et dynamisk indkøbssystem, herunder bl.a. begrundelsen for, at de har besluttet ikke at indgå en rammeaftale eller tildele en kontrakt, som har været udbudt, eller at påbegynde proceduren på ny eller at iværksætte et dynamisk indkøbssystem; underretningen sker skriftligt, hvis ordregiverne anmodes herom.
2. På anmodning af den berørte part meddeler den ordregivende myndighed hurtigst muligt
- alle forbigåede ansøgere, hvorfor deres ansøgning er forkastet,
- alle forbigåede tilbudsgivere, hvorfor deres tilbud er forkastet, herunder i de tilfælde, der omhandles i artikel 34, stk. 4 og 5, hvorfor den har besluttet, at kravene ikke anses for opfyldt på tilsvarende måde, eller hvorfor den har besluttet, at bygge- og anlægs- samt indkøbs- og tjenesteydelseskontrakter ikke opfylder kravene til ydelse eller funktion,
- alle tilbudsgivere, der har afgivet et antageligt tilbud, om det antagne tilbuds karakteristika og relative fordele og meddeler dem navnet på den tilbudsgiver, hvis bud er antaget, eller parterne i rammeaftalen.
Den tid, der anvendes, må under ingen omstændigheder overskride 15 dage fra modtagelsen af en skriftlig anmodning.
Ordregiverne kan dog beslutte ikke at meddele visse af de i stk. 1 omhandlede oplysninger om kontrakttildelingen eller indgåelsen af rammekontrakten eller optagelsen i et dynamisk indkøbssystem, hvis en sådan videregivelse vil hindre retshåndhævelse eller på anden måde være i strid med offentlige interesser eller til skade for bestemte offentlige eller private økonomiske aktørers legitime økonomiske interesser, herunder den udvalgte økonomiske aktørs interesser, eller for den loyale konkurrence mellem økonomiske aktører.
3. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, skal inden for en frist på seks måneder underrette ansøgerne, om de er fundet kvalificeret.
Hvis det varer mere end fire måneder fra ansøgningens indgivelse at træffe denne afgørelse, skal ordregiveren inden to måneder fra indgivelsen underrette ansøgeren om grundene til fristens forlængelse og om, hvornår ansøgningen vil blive godkendt eller afvist.
4. Ansøgere, hvis kvalifikationer ikke godkendes, skal hurtigst muligt, og i alle tilfælde senest efter 15 dage, have meddelelse om denne afgørelse samt om begrundelsen herfor. Begrundelsen skal baseres på de kvalifikationskriterier, der er omhandlet i artikel 53, stk. 2.
5. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, kan kun af grunde, der bygger på kriterierne for kvalifikation i artikel 53, stk. 2, bringe en økonomisk aktørs status som kvalificeret til ophør. Hensigten om at gøre dette skal på forhånd meddeles den økonomiske aktør skriftligt mindst 15 dage før datoen for kvalifikationens ophør med angivelse af en begrundelse for dette skridt.
Artikel 50
Oplysninger, der skal opbevares angående de indgåede kontrakter
1. Ordregiverne skal opbevare relevante oplysninger angående hver kontrakt, således at de senere kan begrunde beslutningerne om:
a) den økonomiske aktørs kvalifikation og udvælgelse samt tildelingen af kontrakterne
b) anvendelsen af procedurer uden forudgående udbud i overensstemmelse med artikel 40, stk. 3
c) ikke-anvendelse af bestemmelserne i kapitel III-VI i henhold til undtagelserne i kapitel II i afsnit I og kapitel II i dette afsnit.
Ordregiverne træffer passende foranstaltninger for at dokumentere afviklingen af de udbudsprocedurer, der er foregået elektronisk.
2. Oplysningerne skal opbevares i mindst 4 år fra tidspunktet for indgåelsen af kontrakten, således at ordregiveren inden for dette tidsrum vil være i stand til at give de nødvendige oplysninger til Kommissionen, hvis denne skulle anmode herom.
KAPITEL VII
Udbudsprocedurens afvikling
Artikel 51
Generelle bestemmelser
1. Med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren:
a) udelukker de ordregivere, der har udarbejdet regler og kriterier for udelukkelse af tilbudsgivere eller ansøgere i overensstemmelse med artikel 54, stk. 1, 2 eller 4, de økonomiske aktører, som omfattes af disse regler og kriterier
b) udvælger ordregiverne tilbudsgivere og ansøgere i overensstemmelse med de objektive regler og kriterier, der er fastsat i medfør af artikel 54
c) begrænser ordregiverne i forbindelse med begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående udbudsbekendtgørelse eventuelt antallet af udvalgte ansøgere i overensstemmelse med litra a) og b) og bestemmelserne i artikel 54.
2. Hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, skal ordregiverne med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren vedrørende de specifikke kontrakter, som er omfattet af udbudsbekendtgørelsen:
a) kvalificere de økonomiske aktører i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 53
b) anvende de bestemmelser i stk. 1, der er relevante for begrænsede udbud og udbud med forhandling, på sådanne kvalificerede virksomheder.
3. Ordregiverne kontrollerer, at tilbuddene fra de således udvalgte tilbudsgivere er i overensstemmelse med de regler og krav, der gælder for tilbuddene, og tildeler kontrakten på grundlag af kriterierne i artikel 55 og 57.
Afdeling 1
Kvalifikation og kvalitativ udvælgelse
Artikel 52
Gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation
1. Når ordregiverne i forbindelse med udvælgelsen af deltagere ved begrænset udbud eller udbud med forhandling afgør, om en ansøger er kvalificeret, eller når kvalifikationskriterierne eller -reglerne ajourføres, må de ikke:
a) stille administrative, tekniske eller finansielle krav til nogle økonomiske aktører, som ikke er blevet stillet til andre
b) forlange afprøvninger eller dokumentation, som overlapper allerede foreliggende objektive beviser.
2. Hvis ordregiverne kræver, at der skal fremlægges attester udstedt af uafhængige organer til attestering af den økonomiske aktørs overholdelse af bestemte kvalitetsstandarder, henviser de til kvalitetssikringssystemer, der bygger på (de) relevante europæiske standarder og er certificeret af organer, som opfylder de europæiske standarder for certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende kvalitetssikringsforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
3. I forbindelse med bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter og udelukkende i relevante tilfælde kan ordregiverne for at forsikre sig om den økonomiske aktørs tekniske formåen kræve en angivelse af miljøledelsesforanstaltninger, som den økonomiske aktør kan anvende ved kontraktens opfyldelse. Kræver ordregiverne i disse tilfælde forelæggelse af attester udstedt af uafhængige organer, hvorved det godtgøres, at den økonomiske aktør opfylder visse miljøledelsesstandarder, henviser de til fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) eller til miljøledelsesstandarder baseret på de relevante europæiske eller internationale standarder certificeret af organer i overensstemmelse med EF-lovgivningen eller de relevante europæiske eller internationale standarder vedrørende certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende miljøledelsesforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
Artikel 53
Kvalifikationsordninger
1. Ordregiverne kan, hvis de ønsker det, oprette og anvende en kvalifikationsordning for de økonomiske aktører.
Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal sikre, at de økonomiske aktører til enhver tid kan ansøge om kvalifikation.
2. Den i stk. 1 omhandlede ordning, kan omfatte flere kvalifikationstrin.
Den anvendes på grundlag af objektive kriterier og regler, som fastlægges af ordregiveren.
Hvis disse kriterier og regler omfatter tekniske specifikationer, finder bestemmelserne i artikel 34 anvendelse. Disse kriterier og regler kan om nødvendigt ajourføres.
3. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45, i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter disse kriterier og regler udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
4. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
5. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for den økonomiske aktør.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
6. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler stilles efter anmodning til rådighed for interesserede økonomiske aktører. Ajourføringer af disse kriterier og regler meddeles de pågældende virksomheder.
Hvis en ordregiver finder, at andre ordregiveres eller organers kvalifikationsordning opfylder dens krav, meddeler den de pågældende økonomiske aktører navnene på disse andre ordregivere eller organer.
7. Der opbevares en liste over kvalificerede økonomiske aktører. Listen kan opdeles i kategorier efter den kontrakttype, for hvilken kvalifikationen gælder.
8. Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal navnlig iagttage bestemmelserne i artikel 41, stk. 3, vedrørende bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning, artikel 49, stk. 3, 4, og 5, vedrørende de oplysninger, der skal gives til økonomiske aktører, der har søgt om kvalifikation, artikel 51, stk. 2, vedrørende udvælgelsen af deltagere, hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, samt bestemmelserne i artikel 52 om gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation.
9. Hvis udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, udvælges tilbudsgiverne ved begrænset udbud eller deltagerne ved udbud med forhandling blandt de ansøgere, der er kvalificerede i henhold til en sådan ordning.
Artikel 54
Kriterier for kvalitativ udvælgelse
1. Ordregivere, der fastlægger udvælgelseskriterier i et offentligt udbud, skal gøre dette på grundlag af objektive regler og kriterier, som skal stilles til rådighed for interesserede økonomiske aktører.
2. Ordregivere, der udvælger ansøgere i forbindelse med begrænsede udbud eller udbud med forhandling, skal følge de objektive regler og kriterier, de har fastlagt, og som er tilgængelige for interesserede økonomiske aktører.
3. Ved begrænset udbud og udbud med forhandling kan kriterierne være, at ordregiveren af objektive grunde er nødsaget til at begrænse antallet af ansøgere til et niveau, der er rimeligt ud fra en afvejning af de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med udbudsproceduren, og de midler, der kræves til dens gennemførelse. Antallet af udvalgte ansøgere skal dog stå i forhold til kravet om tilstrækkelig konkurrence.
4. Kriterierne, der er omhandlet i stk. 1 og 2, kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45 i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
5. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de nødvendige ressourcer, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
6. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de ressourcer, der er nødvendige for kontraktens udførelse, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for virksomheden.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
Afdeling 2
Tildeling af kontrakter
Artikel 55
Kriterier for tildeling af kontrakter
1. Med forbehold af nationale love eller administrative bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser lægger ordregiverne følgende kriterier til grund for tildelingen af offentlige kontrakter:
a) enten, når tildelingen sker på grundlag af det set ud fra ordregiverens synspunkt økonomisk mest fordelagtige tilbud, forskellige kriterier i forbindelse med genstanden for den pågældende offentlige kontrakt, f.eks. kvalitet, pris, teknisk værdi, æstetik og funktionsmæssig karakter, miljø-egenskaber, driftsomkostninger, rentabilitet, kundeservice og teknisk bistand, leveringsdato og leveringstid eller færdiggørelsestid
b) eller udelukkende den laveste pris.
2. Med forbehold af bestemmelserne i tredje afsnit angiver ordregiveren det i stk. 1, litra a), omhandlede tilfælde, hvordan den relativt vil vægte de kriterier, der er valgt med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige.
Denne vægtning kan angives ved fastsættelse af en ramme med et passende maksimalt udsving.
Når ordregiveren ikke mener, at der kan foretages en vægtning, og kan påvise dette, opstiller ordregiveren kriterierne med det vigtigste først.
Denne vægtning eller prioritering angives alt efter behov i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, i opfordringen til at bekræfte en interesse, jf. artikel 47, stk. 5, i opfordringen til at afgive tilbud eller forhandle eller i udbudsbetingelserne.
Artikel 56
Anvendelse af elektronisk auktion
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at gøre brug af elektroniske auktioner.
2. Ved offentlige udbud, begrænsede udbud eller udbud med forhandling med forudgående udbud kan ordregiverne beslutte, at der anvendes elektronisk auktion inden tildelingen af en kontrakt, når kontraktspecifikationerne kan fastsættes nøjagtigt.
Elektronisk auktion kan anvendes på samme betingelser ved udbud af kontrakter, der skal indgås inden for det dynamiske indkøbssystem, der er omhandlet i artikel 15.
Den elektroniske auktion vedrører:
a) enten priserne alene, når kontrakten tildeles på grundlag af den laveste pris
b) eller priserne og/eller værdien af de elementer i tilbuddene, der er anført i udbudsbetingelserne, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud.
3. De ordregivere, der beslutter at anvende elektronisk auktion, anfører dette i udbudsbekendtgørelsen.
Udbudsbetingelserne indeholder blandt andet følgende oplysninger:
a) de elementer, hvis værdier der holdes elektronisk auktion over, for så vidt disse elementer er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller procentdele
b) de eventuelle grænser for de værdier, som kan fremlægges, således som de fremgår af specifikationer af kontraktens genstand
c) de oplysninger, der vil blive stillet til tilbudsgivernes rådighed under den elektroniske auktion, og på hvilket tidspunkt de i givet fald stilles til rådighed
d) de oplysninger, der er relevante for afviklingen af den elektroniske auktion
e) de betingelser, på hvilke tilbudsgiverne kan byde, og især de mindste udsving mellem budene, som i givet fald kræves for at byde
f) de relevante oplysninger om det elektroniske udstyr, der anvendes, og om betingelser og tekniske specifikationer for tilslutning
4. Før ordregiverne afholder den elektroniske auktion, foretager de en første fuldstændig vurdering af tilbuddene efter det eller de tildelingskriterier og den vægtning heraf, der er fastlagt.
Alle de tilbudsgivere, der har afgivet relevante tilbud, opfordres samtidig elektronisk til at fremlægge nye priser og/eller nye værdier; opfordringen indeholder alle de oplysninger, der er relevante for den individuelle tilslutning til det elektroniske udstyr, der anvendes, og præciserer datoen og begyndelsestidspunktet for auktionen. Den elektroniske auktion kan finde sted i løbet af flere på hinanden følgende faser. Elektronisk auktion kan tidligst indledes to hverdage efter afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
5. Når tildelingen sker på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ledsages opfordringen af resultatet af den fulde vurdering af det pågældende tilbud udført i overensstemmelse med den vægtning, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2, første afsnit.
Opfordringen indeholder ligeledes den matematiske formel, der ved elektronisk auktion bestemmer den automatiske omklassificering på grundlag af de nye priser og/eller nye værdier. Denne formel indarbejder vægtningen af alle de kriterier, der er fastsat, med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige, således som angivet i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne; med henblik herpå skal eventuelle udsving imidlertid forudgående udtrykkes ved en bestemt værdi.
Såfremt varianter er tilladt, bør formlerne angives særskilt for hver variant.
6. Under hver fase af den elektroniske auktion giver ordregiverne omgående alle tilbudsgiverne i det mindste de oplysninger, der giver dem mulighed for på et hvilket som helst tidspunkt at kende deres respektive klassificering. De kan ligeledes give andre oplysninger om andre fremlagte priser eller værdier, hvis dette er angivet i udbudsbetingelserne. De kan ligeledes på et hvilket som helst tidspunkt give meddelelse om antallet af deltagere i auktionen. De må imidlertid under ingen omstændigheder give oplysning om tilbudsgivernes identitet under afviklingen af auktionens forskellige faser.
7. Ordregiverne afslutter den elektroniske auktion i overensstemmelse med en eller flere af følgende fremgangsmåder:
a) i opfordringen til at deltage i auktionen angiver de den dato og det tidspunkt, der er fastsat på forhånd
b) når de ikke modtager flere nye priser eller nye værdier, der imødekommer kravene om mindsteudsving. I så fald præciserer ordregiverne i opfordringen til at deltage i auktionen den frist, de vil overholde fra modtagelsen af den sidste fremlæggelse, inden de afslutter den elektroniske auktion
c) når antallet af auktionsfaser, der er fastsat i opfordringen, er gennemført.
Når ordregiverne har besluttet, at den elektroniske auktion skal afsluttes i overensstemmelse med litra c), eventuelt kombineret med fremgangsmåden i litra b), indeholder opfordringen til at deltage i auktionen tidsplanen for hver auktionsfase.
8. Efter afslutningen af den elektroniske auktion tildeler ordregiverne i overensstemmelse med artikel 55 kontrakten på baggrund af resultaterne af den elektroniske auktion.
9. Ordregiverne må ikke misbruge en elektronisk auktion eller anvende den på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen, eller på en måde, der kan ændre kontraktens genstand, således som den er fastlagt i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, og i udbudsbetingelserne.
Artikel 57
Unormalt lave tilbud
1. Hvis tilbud vedrørende en bestemt kontrakt forekommer at være unormalt lave i forhold til ydelsen, skal ordregiveren, inden den kan afvise sådanne tilbud, anmode skriftligt om sådanne oplysninger om de af det pågældende tilbuds sammensætning, som den anser for relevante.
Disse oplysninger kan især omhandle:
a) besparelser i forbindelse med produktionsmetoden for varerne, med udførelsen af tjenesteydelserne og med byggemetoden
b) de anvendte tekniske løsninger og/eller tilbudsgiverens usædvanligt gunstige betingelser for at levere varerne eller tjenesteydelserne eller for at udføre arbejdet
c) tilbudsgiverens leverancers, tjenesteydelsers eller arbejders originalitet
d) overholdelsen af bestemmelser vedrørende beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt, der gælder på det sted, hvor ydelsen eller leverancen skal præsteres
e) eventuel statsstøtte til tilbudsgiveren.
2. Ordregiveren undersøger, efter at have konsulteret tilbudsgiveren, denne sammensætning under hensyntagen til de begrundelser, der er givet.
3. Hvis ordregiveren fastslår, at et tilbud er unormalt lavt, fordi tilbudsgiveren har modtaget statsstøtte, kan tilbuddet kun afvises med den begrundelse alene efter konsultation af tilbudsgiveren, og hvis sidstnævnte inden for en tilstrækkelig frist, som fastsættes af ordregiveren, ikke kan godtgøre, at den pågældende støtte er tildelt på lovlig vis. Hvis ordregiveren afviser et tilbud under disse omstændigheder, underretter den pågældende ordregiver Kommissionen herom.
Afdeling 3
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, og forbindelserne med disse lande
Artikel 58
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande
1. Denne artikel gælder for tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, med hvilke Fællesskabet ikke har indgået en multilateral eller bilateral aftale, der reelt sikrer fællesskabsvirksomheder en tilsvarende adgang til de pågældende tredjelandes markeder. Den berører ikke Fællesskabets eller dets medlemsstaters forpligtelser over for tredjelandene.
2. Tilbud med henblik på tildeling af en indkøbskontrakt kan afvises, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande, fastlagt i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks(30), udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter. I denne artikel betragtes programmeller, der benyttes i udstyr til telekommunikationsnet, som varer.
3. Svarer to eller flere tilbud til hinanden efter de kontrakttildelingskriterier, der er fastlagt i artikel 55, foretrækkes tilbud, der ikke kan afvises efter andet afsnit, dog under hensyntagen til stk. 2. Ved anvendelsen af denne artikel betragtes sådanne tilbud som svarende til hinanden, hvis deres indbyrdes prisforskel ikke overstiger 3 %.
Et tilbud skal dog ikke foretrækkes frem for et andet efter første afsnit, hvis dets godkendelse ville medføre, at ordregiveren skulle erhverve materiel med tekniske egenskaber, der afviger fra det bestående materiels karakteristika, og dette fører til uforenelighed eller tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse eller uforholdsmæssigt store omkostninger.
4. Ved beregningen af værdien af varer med oprindelse i tredjelande, jf. stk. 2, medregnes ved anvendelsen af denne artikel ikke tredjelande, som er omfattet af dette direktivs bestemmelser i kraft af en rådsafgørelse truffet i overensstemmelse med stk. 1.
5. Kommissionen forelægger hvert år, første gang i løbet af andet halvår i året efter dette direktivs ikrafttræden, Rådet en rapport om, hvilke fremskridt der er gjort i multilaterale og bilaterale forhandlinger om fællesskabsvirksomheders adgang til tredjelandes markeder på de områder, der er omfattet af dette direktiv, hvilke resultater der er opnået under disse forhandlinger, samt hvorledes de indgåede aftaler gennemføres i praksis.
Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, kan på baggrund heraf ændre bestemmelserne i denne artikel.
Artikel 59
Forbindelserne med tredjelande med hensyn til bygge- og anlægskontrakter, indkøbskontrakter og tjenesteydelseskontrakter
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer generelle vanskeligheder af retlig eller faktisk art i forbindelse med at få tildelt tjenesteydelseskontrakter i tredjelande.
2. Kommissionen aflægger senest den 31. december 2005 og derefter regelmæssigt rapport til Rådet om, hvilke fremskridt der gøres med liberaliseringen af tjenesteydelsesaftaler i tredjelande, og hvorledes det går med forhandlingerne med disse lande om dette spørgsmål, bl.a. i Verdenshandelsorganisationen (WTO).
3. Hvis Kommissionen enten på grundlag af de rapporter, der er omhandlet i stk. 2, eller på grundlag af oplysninger fra andre kilder konstaterer, at tredjelande ved indgåelsen af tjenesteydelseskontrakter:
a) ikke giver fællesskabsvirksomheder samme faktiske adgang til sådanne aftaler, som Fællesskabet giver virksomheder fra det pågældende land
b) ikke giver fællesskabsvirksomheder national behandling eller de samme konkurrencemæssige muligheder som nationale virksomheder, eller
c) giver virksomheder fra andre tredjelande en gunstigere behandling end fællesskabsvirksomheder,
skal Kommissionen søge at rette op på forholdet ved at rette henvendelse til det pågældende tredjeland.
4. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de internationale arbejdsstandarder som fastsat i bilag XXIII i forbindelse med virksomhedernes forsøg på at opnå kontrakter i tredjelande.
5. I de i stk. 3 og 4 anførte tilfælde kan Kommissionen til enhver tid foreslå Rådet at træffe afgørelse om i en periode, der fastsættes i afgørelsen, at suspendere eller begrænse tildelingen af tjenesteydelseskontrakter til:
a) virksomheder, der er underlagt det pågældende tredjelands lovgivning
b) virksomheder, der er tilknyttet de i litra a) anførte virksomheder, og som har deres hjemsted i Fællesskabet, men ikke har nogen reel og løbende forbindelse med en medlemsstats økonomi
c) virksomheder, der afgiver tilbud, hvis genstand er tjenesteydelser, der har deres oprindelse i det pågældende tredjeland.
Rådet træffer snarest muligt afgørelse med kvalificeret flertal.
Kommissionen kan foreslå disse foranstaltninger på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat.
6. Denne artikel berører ikke Fællesskabets forpligtelser over for tredjelande i henhold til internationale aftaler om offentlige indkøb, navnlig inden for rammerne af WTO.
AFSNIT III
REGLER FOR PROJEKTKONKURRENCER OM TJENESTEYDELSER
Artikel 60
Generel bestemmelse
1. Reglerne for afholdelse af en projektkonkurrence udarbejdes i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 samt artikel 61 og 63-66 og meddeles dem, som er interesseret i at deltage i konkurrencen.
2. Adgangen til at deltage i projektkonkurrencer må ikke begrænses:
a) til en medlemsstats område eller en del heraf
b) af det forhold, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor projektkonkurrencen afholdes, kræves, at deltagerne skal være enten fysiske eller juridiske personer.
Artikel 61
Tærskelværdier
1. Dette afsnit anvendes på projektkonkurrencer, som afholdes med henblik på indgåelse af tjenesteydelseskontrakter, hvis anslåede værdi eksklusive moms mindst andrager 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi den anslåede værdi uden moms af offentlige tjenesteydelseskontrakter, herunder eventuelle konkurrencepræmier og/eller betalinger til deltagerne.
2. Dette afsnit anvendes på alle projektkonkurrencer, hvor konkurrencepræmierne og betalingerne til deltagerne tilsammen beløber sig til mindst 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi det samlede præmie- og betalingsbeløb, herunder den anslåede værdi uden moms af tjenenesteydelseskontrakter, som senere vil kunne indgås i henhold til artikel 40, stk. 3, hvis ordregiveren ikke udelukker en sådan indgåelse i bekendtgørelsen.
Artikel 62
Projektkonkurrencer, der ikke er omfattet af dette direktiv
Dette afsnit finder ikke anvendelse på:
1. konkurrencer, som afholdes i de samme tilfælde som dem, der er omhandlet i artikel 20, 21 og 22 vedrørende tjenesteydelseskontrakter
2. projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelsen i den pågældende medlemsstat af en aktivitet, for hvilken det er fastsat i en beslutning fra Kommissionen, at artikel 30, stk. 1, finder anvendelse, eller for hvilken dette stykke finder anvendelse i henhold til stk. 4, andet og tredje afsnit, eller i henhold til omtalte artikels stk. 5, fjerde afsnit.
Artikel 63
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
1. Ordregivere, der ønsker at afholde en projektkonkurrence, udskriver den ved en bekendtgørelse. Ordregivere, der har afholdt en projektkonkurrence, meddeler resultatet ved en bekendtgørelse. Dette udbud skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XVIII, og bekendtgørelsen om resultaterne af en projektkonkurrence skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XIX i de standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Bekendtgørelsen af resultaterne af en projektkonkurrence skal senest to måneder efter projektkonkurrencens afslutning meddeles Kommissionen på betingelser, der fastsættes af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne vedrørende antallet af modtagne projekter eller planer, de økonomiske aktørers identitet og de udbudte priser.
2. Artikel 44, stk. 2-8, finder også anvendelse på bekendtgørelser vedrørende projektkonkurrencer.
Artikel 64
Kommunikationsmidler
1. Artikel 48, stk. 1, 2 og 4 finder anvendelse på al kommunikation vedrørende projektkonkurrencer.
2. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring sker på en måde, der sikrer, at integriteten og fortroligheden af konkurrencedeltagernes oplysninger af enhver art beskyttes, og at bedømmelseskomitéen ikke stifter bekendtskab med indholdet af planer og projekter inden udløbet af den frist, der er fastsat for forelæggelse heraf.
3. Følgende regler gælder for anordninger til elektronisk modtagelse af planer- og projekter:
a) oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for præsentationen af planer og projekter ad elektronisk vej, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal anordninger til elektronisk modtagelse af planer og projekter være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV
b) medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at forbedre certificeringstjenesteydelserne for disse anordninger.
Artikel 65
Regler for projektkonkurrencer, udvælgelse af deltagere og bedømmelseskomitéen
1. Ved afholdelse af projektkonkurrencer anvender ordregiverne udbudsprocedurer, der er tilpasset bestemmelserne i dette direktiv.
2. Når der er tale om projektkonkurrencer med et begrænset antal deltagere, fastsætter ordregiverne klare og ikke-diskriminerende udvælgelseskriterier. Under alle omstændigheder skal antallet af ansøgere, der opfordres til at deltage i projektkonkurrencen, fastsættes således, at der sikres en reel konkurrence.
3. Bedømmelseskomitéen må udelukkende bestå af fysiske personer, som er uafhængige af deltagerne i projektkonkurrencen. Såfremt der kræves bestemte faglige kvalifikationer for at deltage i en konkurrence, skal mindst en tredjedel af bedømmelseskomitéens medlemmer have samme eller tilsvarende kvalifikationer.
Artikel 66
Bedømmelseskomitéens afgørelser
1. Bedømmelseskomitéen skal være uafhængig i sine afgørelser og udtalelser.
2. Den behandler de planer og projekter, som ansøgerne forelægger anonymt og alene ud fra de kriterier, der er anført i bekendtgørelsen om projektkonkurrencen.
3. På grundlag af hvert enkelt projekts kvaliteter registrerer den projekternes rangfølge og sine bemærkninger samt punkter, der eventuelt skal klarlægges, i en protokol, som medlemmerne underskriver.
4. Kravet om anonymitet skal overholdes, indtil bedømmelseskomitéens udtalelse eller afgørelse foreligger.
5. Ansøgerne kan om nødvendigt anmodes om at besvare spørgsmål, som bedømmelseskomitéen har anført i protokollen, for at klarlægge nogle aspekter af projekterne.
6. Der udarbejdes en fuldstændig protokol over dialogen mellem bedømmelseskomitéens medlemmer og ansøgerne.
AFSNIT IV
STATISTISKE FORPLIGTELSER, INSTITUTIONERNES KOMPETENCE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 67
Statistiske forpligtelser
1. Medlemsstaterne sørger for, at Kommissionen efter bestemmelser, som skal fastsættes i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, hvert år modtager en statistisk opgørelse vedrørende den samlede værdi af de indgåede kontrakter, som ligger under tærskelværdierne i artikel 16, men som ellers ville være omfattet af dette direktivs bestemmelser, idet denne samlede værdi skal fordeles på hver medlemsstat og på hver af de virksomhedskategorier, som nævnes i bilag I-X.
2. For de i bilag II, III, V, IX og X omhandlede former for virksomhed skal medlemsstaterne på vilkår, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 68, stk. 2, sørge for, at Kommissionen senest den 31. oktober 2004 for det foregående år og derefter senest den 31. oktober hvert efterfølgende år modtager en statistisk opgørelse over de kontrakter, der er indgået. Denne opgørelse skal indeholde de oplysninger, som er nødvendige for at kontrollere, at WTO-aftalen er anvendt korrekt.
De statistiske oplysninger, der kræves indberettet i henhold til første afsnit, omfatter ikke oplysninger om kontrakter vedrørende tjenesteydelser i relation til forskning og udvikling opført i kategori 8 i bilag XVIIA, telekommunikationstjenesteydelser opført i kategori 5 i bilag XVII A med CPV-positioner, som svarer til CPC-referencenumrene 7524, 7525 og 7526, eller tjenesteydelser opført i bilag XVII B.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede gennemførelsesbestemmelser fastsættes således, at det sikres:
a) at mindre kontrakter ud fra et ønske om administrativ forenkling kan udelukkes, for så vidt som dette ikke bringer statistikkernes anvendelighed i fare
b) at fremsendte oplysninger behandles fortroligt.
Artikel 68
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af det ved artikel 1 i Rådets afgørelse 71/306/EØF(31) nedsatte Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, i det følgende benævnt "udvalget".
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 69
Justering af tærskelværdierne
1. Kommissionen justerer de i artikel 16 fastsatte tærskelværdier hvert andet år fra den 30. april 2004 og reviderer dem om nødvendigt for så vidt angår andet afsnit efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Beregningen af tærskelværdierne baseres på euroens gennemsnitlige dagskurs i SDR i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar. Tærskelværdier, der justeres således, afrundes om nødvendigt til nærmeste tusinde euro for at sikre, at de gældende tærskelværdier, som er fastsat i WTO-aftalen og udtrykt i SDR, overholdes.
2. Samtidig med den i stk. 1 omhandlede justering justerer Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, tærskelværdierne i artikel 61 (projektkonkurrencer) til de justerede tærskelværdier for tjenesteydelseskontrakter.
For medlemsstater, der ikke deltager i Den Monetære Union, justeres modværdierne i den nationale valuta af de tærskelværdier, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, i princippet hvert andet år fra den 1. januar 2004. Beregningen af denne modværdi baseres på disse valutaers gennemsnitlige dagskurs i forhold til euroen i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar.
3. De justerede tærskelværdier i stk. 1, deres modværdier i nationale valutaer og de justerede tærskelværdier i stk. 2, offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende i begyndelsen af den november måned, der følger efter justeringen.
Artikel 70
Ændringer
Kommissionen kan efter proceduren i artikel 68, stk. 2, foretage ændringer i:
a) de i bilag I-X anførte ordregivere, så de opfylder kriterierne i artikel 2-7
b) bestemmelserne om udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de i artikel 41, 42, 43 og 63 omhandlede bekendtgørelser
c) reglerne for særlige henvisninger i bekendtgørelserne til bestemte positioner i CPV-nomenklaturen
d) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XVII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde, og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner inden for de kategorier af tjenesteydelser, der er anført i bilaget
e) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner
f) bilag XI
g) fremsendelsesreglerne og reglerne for offentliggørelse af data i bilag XX på grund af den tekniske udvikling eller af administrative hensyn
h) reglerne og de tekniske bestemmelser for anordningerne til elektronisk modtagelse i bilag XXIV, punkt a), f) og g)
i) ud fra et ønske om forenkling i overensstemmelse med artikel 67, stk. 3, bestemmelserne om anvendelse, udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de statistiske opgørelser, der er omhandlet i artikel 67, stk. 1 og 2
j) de tekniske bestemmelser for de beregningsmetoder, der er omhandlet i artikel 69, stk. 1, og stk. 2, andet afsnit.
Artikel 71
Direktivets gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. januar 2006. De underretter herefter Kommissionen herom.
Medlemsstaterne kan afsætte en yderligere periode på op til 35 måneder efter udløbet af den frist, der er fastsat i første afsnit, til gennemførelse af de bestemmelser, der kræves for at efterkomme artikel 6 i dette direktiv.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative foranstaltninger, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Bestemmelserne i artikel 30 anvendes fra 30. april 2004.
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de væsentligste love og administrative bestemmelser, som træffes i medfør af dette direktiv.
Artikel 72
Overvågningsmekanismer
I overensstemmelse med Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. december 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(32) sikrer medlemsstaterne gennemførelsen af nærværende direktiv ved hjælp af effektive, tilgængelige og gennemskuelige mekanismer.
Med henblik herpå kan de bl.a. udpege eller oprette et uafhængigt organ.
Artikel 73
Ophævelse
Direktiv 93/38/EØF ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XXV anførte gennemførelses- og anvendelsesfrister berøres heraf.
Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til dette direktiv og læses i henhold til den i bilag XXVI anførte sammenligningstabel.
Artikel 74
Ikrafttræden
Direktivet træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 75
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 31. marts 2004.
Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve
(2004. március 31.)
a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4], az egyeztetőbizottság által 2003. december 9-én jóváhagyott közös szövegtervezet alapján,
mivel:
(1) A vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/38/EGK tanácsi irányelv [5] új módosításai nyomán, - amelyek az ajánlatkérők és a gazdasági szereplők által a Bizottság 1996. november 27-én elfogadott zöld könyvére válaszként megfogalmazott, egyszerűsítés és korszerűsítés iránti kérelmek teljesítése céljából szükségesek -, az irányelvet az érthetőség érdekében át kell dolgozni. Ez az irányelv a Bíróság joggyakorlatán alapul, különösen a szerződések odaítélésének szempontjaira vonatkozó joggyakorlatán, amely tisztázza az ajánlatkérőknek az adott közszükségletek kielégítésére vonatkozó lehetőségeit, beleértve a környezetvédelmi és/vagy a szociális kérdéseket is, feltéve, hogy e szempontok kapcsolódnak a szerződés tárgyához, nem biztosítanak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő számára, kifejezett említést nyernek, és megfelelnek a 9. preambulumbekezdésben említett alapelveknek.
(2) A szerződések odaítélésére irányuló eljárások összehangolását szolgáló szabályoknak a szóban forgó ágazatokban történő bevezetését indokolja egyrészt főként az, hogy a nemzeti szervek különböző módszerekkel befolyásolhatják az ajánlatkérők magatartását, beleértve az ajánlatkérők jegyzett tőkéjében való részesedést és az ügyvezető, döntéshozó, illetve felügyeleti testületeikben való képviseletet.
(3) Az ezen ágazatokban működő szervezetek által alkalmazott beszerzési eljárások összehangolásának szükségességét másrészt főként az indokolja, hogy a tagállamok által az adott szolgáltatás teljesítéséhez szükséges hálózatoknak történő szállításra, e hálózatok szolgáltatására vagy működtetésére vonatkozóan megadott, különleges, illetve kizárólagos jogok miatt, működési piacaik jellege zárt.
(4) A közösségi jogszabályok, és különösen a légiközlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló, 1987. december 14-i 3975/87/EGK tanácsi rendelet [6], valamint a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1987. december 14-i 3976/87/EGK tanácsi rendelet [7] célja az, hogy nagyobb mértékű versenyt teremtsen az utazóközönség számára légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtó szervezetek között. Nem indokolt tehát e szervezeteket ezen irányelv hatálya alá vonni. A közösségi tengeri hajózásban érvényesülő versenyre tekintettel szintén nem indokolt az ebben az ágazatban odaítélt szerződéseket ezen irányelv szabályainak hatálya alá vonni.
(5) A 93/38/EGK irányelv hatálya jelenleg kiterjed egyes, a távközlési ágazatban működő ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre. Megtörtént a távközlési szabályozás végrehajtásáról szóló, 1998. november 25-i negyedik jelentésben említett, a távközlési ágazat megnyitását szolgáló jogszabályi keret elfogadása. Ennek egyik következménye volt a jogilag és gyakorlatilag egyaránt valódi verseny megjelenése az említett ágazatban. Tájékoztatásul és e helyzet tükrében, a Bizottság közzétette azon távközlési szolgáltatások jegyzékét [8], amelyek az említett irányelv 8. cikkének értelmében már kizárhatók az irányelv alkalmazási köréből. A távközlési szabályozás végrehajtásáról szóló, 2001. november 26-i hetedik jelentés további előrelépésről számolt be. Ezért a továbbiakban nem szükséges az ezen ágazatban működő szervezetek beszerzéseinek a szabályozása.
(6) Ezért a továbbiakban nem indokolt fenntartani a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló, 1990. szeptember 17-i 90/531/EGK tanácsi irányelvvel [9] létrehozott, távközlési beszerzések tanácsadó bizottságát.
(7) Indokolt azonban folytatni a távközlési ágazatban bekövetkező fejlemények nyomon követését és újra megvizsgálni a helyzetet, amennyiben megállapítást nyer, hogy már nincs hatékony verseny a távközlési ágazatban.
(8) A 98/38/EGK irányelv kizárja alkalmazási köréből a beszédalapú telefonszolgáltatás, a telex-, mobiltelefon-, személyhívó és műholdas szolgáltatások igénybevételét. E kizárást az tette szükségessé, hogy a hatékony verseny hiánya és a különleges, illetve kizárólagos jogok megléte miatt a kérdéses szolgáltatásokat egy adott földrajzi területen gyakran csak egyetlen szolgáltató nyújtja. A hatékony verseny bevezetése a távközlési ágazatban megszünteti e kizárás indokoltságát. Ezért e távközlési szolgáltatások igénybevételét ezen irányelv alkalmazási körébe kell vonni.
(9) A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők által odaítélt közbeszerzési szerződések verseny előtt történő megnyitásának biztosítása érdekében tanácsos rendelkezéseket kidolgozni egy bizonyos érték feletti szerződések közösségi koordinációjára. Ez a koordináció az EK-Szerződés 14., 28. és 49. cikkéből, valamint az Euratom-Szerződés 97. cikkéből következő követelményeken alapul, nevezetesen az egyenlő bánásmód elvén, amelynek a megkülönböztetés-mentesség elve csupán egy konkrét kifejeződése, a kölcsönös elismerés elvén, az arányosság elvén és az átláthatóság elvén. Tekintetbe véve az említett koordináció által érintett ágazatok jellegét, a koordinációnak - a fenti elvek alkalmazásának garantálása mellett - meg kell teremtenie a tisztességes kereskedelmi gyakorlat keretét, és maximális rugalmasságot kell lehetővé tennie.
A közösségi összehangoló rendelkezések alkalmazását szükségessé tevő értéket el nem érő közbeszerzési szerződések esetében helyénvaló felidézni a Bíróság által kialakított joggyakorlatot, amely szerint a Szerződések fent említett szabályai és elvei alkalmazandók.
(10) A piac tényleges megnyitása érdekében, valamint a beszerzési szabályoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása érdekében az érintett ajánlatkérőket nem a jogállásuk alapján, hanem más szempontok szerint kell meghatározni. Gondoskodni kell tehát arról, hogy a közszektorban és a magánszektorban működő ajánlatkérőkkel szemben tanúsított egyenlő bánásmód ne sérüljön. A Szerződés 295. cikkével összhangban arról is gondoskodni kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok megsértésére ne kerüljön sor.
(11) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ha egy szerződés odaítélésére irányuló eljárásban egy közjogi intézmény ajánlattevőként vesz részt, ez a magánjog hatálya alá tartozó ajánlattevők tekintetében ne torzítsa a versenyt.
(12) A Szerződés 6. cikke értelmében a környezetvédelmi követelményeket - különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel - be kell illeszteni a Szerződés 3. cikkében említett közösségi politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába. Ezért ez az irányelv meghatározza, hogyan járulhatnak hozzá az ajánlatkérők a környezetvédelemhez és a fenntartható fejlődés előmozdításához, ugyanakkor biztosítja számukra a lehetőséget arra, hogy szerződéseik keretében az általuk teljesített ellenszolgáltatásért a legjobb szolgáltatást kapják.
(13) Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg olyan intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, amelyek a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, az állatok és növények egészségének és életének védelme érdekében szükségesek, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak a Szerződéssel.
(14) Az Uruguayi Forduló többoldalú tárgyalásai (1986-1994) során elért megállapodásoknak az Európai Közösség hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat [10] jóváhagyta különösen a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodást (a továbbiakban: a Megállapodás), amelynek célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének létrehozása, a világkereskedelem liberalizálása és növekedése céljából. Figyelemmel azokra a nemzetközi szintű jogokra és kötelezettségvállalásokra, amelyek a Közösség számára a Megállapodás elfogadásából származnak, az aláíró harmadik országok ajánlattevőire és termékeire a Megállapodás által meghatározott szabályozás alkalmazandó. A Megállapodásnak nincs közvetlen hatálya. Ezért a Megállapodás hatálya alá tartozó azon ajánlatkérőknek, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek és az irányelvet olyan harmadik országok gazdasági szereplőire alkalmazzák, amelyek a Megállapodást aláírták, meg kell felelniük a Megállapodásnak. Helyénvaló továbbá, hogy ez az irányelv a közösségi gazdasági szereplők számára olyan feltételeket biztosítson a közbeszerzésben való részvétel tekintetében, amelyek legalább annyira kedvezőek, mint a Megállapodást aláíró harmadik országok gazdasági szereplői számára fenntartott feltételek.
(15) Beszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérők - technikai párbeszéd keretében - az ajánlattételhez szükséges dokumentáció elkészítése során felhasználható tanácsot kérhetnek és fogadhatnak el, feltéve azonban, hogy az adott tanácsnak nincs versenyt akadályozó hatása.
(16) Az építési beruházásra irányuló szerződések sokféleségét figyelembe véve, az ajánlattevők számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházás tervezésére és kivitelezésére vonatkozóan akár külön-külön, akár együttesen ítéljenek oda szerződéseket. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy megszabja a szerződések külön-külön, illetve együttesen történő odaítélését. A szerződések külön-külön vagy együttesen történő odaítélésére vonatkozó döntést minőségi és gazdasági szempontok alapján kell meghozni, amelyeket a nemzeti jog határozhat meg.
A szerződés csak akkor minősül építési beruházásra irányuló szerződésnek, ha tárgya kifejezetten a XII. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzésére vonatkozik, még abban az esetben is, ha a szerződés e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások teljesítését is tartalmazza. A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések - különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén - bizonyos esetben építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési munka a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési munkát is tartalmaz, nem indokolja a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésként történő minősítését.
Az építési beruházásra irányuló szerződés becsült értékének kiszámítása céljából helyénvaló magának az építési beruházásnak az értékét venni alapul, valamint azon árubeszerzések és szolgáltatások - amennyiben vannak ilyenek - becsült értékét, amelyeket az ajánlatkérők az ajánlattevők rendelkezésére bocsátanak, amennyiben e szolgáltatások, illetve árubeszerzések az adott építési beruházás kivitelezése szempontjából szükségesek. Megállapítandó, hogy e bekezdés alkalmazásában azokról a szolgáltatásokról van szó, amelyeket az ajánlatkérők saját alkalmazottaik révén nyújtanak. Másrészt a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések értékének kiszámítása - függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatást az építési beruházás későbbi kivitelezéséhez az ajánlattevő rendelkezésére bocsátották-e vagy sem - a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó szabályok alapján történik.
(17) Ezen irányelv eljárási szabályainak alkalmazása céljából és ellenőrzési célból, a szolgáltatások köre a legjobban egy közös osztályozás egyes rovatainak megfelelő kategóriákra történő felosztás, és e kategóriáknak két mellékletben, a XIIA. és a XVIIB. mellékletben történő összefoglalása segítségével - a rájuk vonatkozó szabályozásnak megfelelően - határozható meg. A XVIIB. mellékletben szereplő szolgáltatások tekintetében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései nem sérthetik az adott szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szabályok alkalmazását.
(18) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében ezen irányelv teljes körű alkalmazását egy átmeneti időszak erejéig olyan szerződésekre kell korlátozni, amelyek esetében az irányelv rendelkezései lehetővé teszik a megnövekedett, határokon átnyúló kereskedelem teljes potenciáljának kihasználását. Ezen átmeneti időszak során az egyéb szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket ellenőrzésnek kell alávetni, mielőtt határozat nem születik ezen irányelv teljes körű alkalmazásáról. E tekintetben meg kell határozni az ellenőrzés mechanizmusát. A mechanizmusnak lehetővé kell tennie az érdekeltek számára, hogy a megfelelő információkhoz hozzáférhessenek.
(19) A szabad szolgáltatásnyújtás akadályait meg kell szüntetni. A szolgáltatók tehát mind természetes, mind jogi személyek lehetnek. Ez az irányelv azonban nem sértheti a valamely tevékenység vagy szakma folytatásának feltételeire vonatkozó szabályok nemzeti szintű alkalmazását, feltéve, hogy azok összeegyeztethetők a közösségi joggal.
(20) Egyes új, elektronikus beszerzési módszerek folyamatosan fejlődnek. E módszerek segítik a verseny fokozását és a közbeszerzés egyszerűsítését, különösen azáltal, hogy e módszerek alkalmazásával idő és pénz takarítható meg. Az ajánlatkérők alkalmazhatnak elektronikus beszerzési módszereket, feltéve, hogy azok alkalmazása megfelel ezen irányelv szabályainak, valamint az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elvének. Ha e feltételek teljesülnek, az ajánlattevő által - különösen valamely keretmegállapodás értelmében vagy dinamikus beszerzési rendszer keretében - benyújtott ajánlat az adott ajánlattevő elektronikus katalógusában is megtestesülhet, amennyiben az ajánlattevő az ajánlatkérő által a 48. cikkel összhangban kiválasztott kommunikációs eszközt használja.
(21) Tekintetbe véve az elektronikus beszerzési rendszerek gyors terjedését, megfelelő szabályokat kell bevezetni annak érdekében, hogy az ajánlatkérők teljes mértékben kihasználhassák az e rendszerek kínálta lehetőségeket. Ezért meg kell határozni egy teljes mértékben elektronikus, dinamikus beszerzési rendszert a gyakori beszerzések számára, és konkrét szabályokat kell megállapítani egy ilyen rendszer kiépítésére és működtetésére vonatkozóan annak érdekében, hogy minden csatlakozni kívánó gazdasági szereplő számára biztosított legyen a tisztességes bánásmód. Minden olyan gazdasági szereplő számára, amely az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak megfelelően nyújt be előzetes ajánlatot és megfelel a kiválasztási szempontoknak, lehetővé kell tenni az ilyen rendszerhez történő csatlakozást. Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi az ajánlatkérő számára, hogy a már kiválasztott ajánlattevők jegyzékének létrehozásával és az új ajánlattevőknek a csatlakozásra adott lehetőséggel - a rendelkezésre álló elektronikus eszközök segítségével - az ajánlatok különlegesen széles választékához jusson hozzá, és a széles körű verseny révén biztosítsa a pénzeszközök optimális felhasználását.
(22) Lévén, hogy az elektronikus árverés módszerét a jövőben várhatóan egyre többen veszik igénybe, ki kell dolgozni az ilyen árverés közösségi fogalommeghatározását, és szabályozni kell ezt a módszert annak érdekében, hogy alkalmazása teljes mértékben összhangban legyen az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elvével. E célból rendelkezni kell arról, hogy az elektronikus árverés csak olyan építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében legyen alkalmazható, amelyeknél pontos ajánlattételhez szükséges dokumentációt lehet készíteni. Ez különösen az ismétlődő árubeszerzési, építési beruházási és szolgáltatási szerződéseket illetően lehetséges. Ugyanezen célból gondoskodni kell arról, hogy az ajánlattevők rangsorát az elektronikus árverés bármely szakaszában meg lehessen állapítani. Az elektronikus árverés alkalmazása révén az ajánlatkérők az ajánlattevőket új, lefelé korrigált árak előterjesztésére, és - amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat benyújtójának ítélik oda -, az ajánlatok árakon kívüli egyéb elemeinek javítására kérhetik. Az átláthatóság elvének való megfelelés biztosítása érdekében csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és az ajánlatkérő beavatkozása és/vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek képezhetik elektronikus árverés tárgyát, azaz csak a számszerűsíthető elemek, amelyek számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők. Másrészt az ajánlatok azon vonatkozásai, amelyek esetében nem számszerűsíthető elemek értékelése szükséges, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát. Következésképpen egyes, építési beruházásra, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések, amelyek tárgya valamely szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát.
(23) A tagállamokban kifejlesztettek bizonyos központosított beszerzési módszereket. Számos ajánlatkérőnek az a feladata, hogy beszerzéseket bonyolítson vagy szerződéseket/keretmegállapodásokat kössön más ajánlatkérő nevében. Tekintetbe véve a beszerzések nagy mennyiségét, e módszerek segítik a verseny fokozását és a közbeszerzés egyszerűsítését. Rendelkezni kell tehát az ajánlatkérők által igénybe vett központi beszerző szervek közösségi fogalommeghatározásáról. Meg kell határozni továbbá azokat a feltételeket, amelyek alapján - a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvével összhangban - a központi beszerző szerveken keresztül építési beruházásra, árubeszerzésre és/vagy szolgáltatásra irányuló szerződést kötő ajánlatkérők úgy tekinthetők, mint amelyek megfeleltek ennek az irányelvnek.
(24) A tagállamokban fennálló eltérő körülmények figyelembevétele érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eldöntsék, az ajánlatkérők alkalmazhatnak-e az ezen irányelv által meghatározott és szabályozott központi beszerző szerveket, dinamikus beszerzési rendszereket, illetve elektronikus árverést.
(25) Megfelelő módon meg kell határozni a különleges, illetve kizárólagos jogok fogalmát. A meghatározás következményeképpen az a tény, hogy hálózatok vagy kikötői, illetve repülőtéri létesítmények építése céljából valamely szervezet kisajátítási eljárást vagy használati jog alapítására irányuló eljárást vehet igénybe, vagy a hálózat berendezését az állami autópályán, az alatt vagy afelett helyezheti el, ezen irányelv értelmében önmagában nem keletkeztet kizárólagos, illetve különleges jogokat. Hasonlóképpen ezen irányelv értelmében önmagában az a tény sem keletkeztet kizárólagos vagy különleges jogokat, hogy valamely szervezet ivóvizet, villamos energiát, gázt vagy hőenergiát szállít egy olyan hálózatnak, amelyet valamely, az érintett tagállam illetékes hatósága által megadott különleges vagy kizárólagos jogokat élvező szervezet üzemeltet. A valamely tagállam által bármilyen formában - a koncessziót is beleértve -, objektív, arányos és megkülönböztetés-mentes szempontok alapján, korlátozott számú vállalkozás számára megadott jogok, amennyiben bármely, e szempontoknak megfelelő érdekelt számára lehetővé teszik e jogok gyakorlását, szintén nem tekinthetők különleges, illetve kizárólagos jogoknak.
(26) Helyénvaló, hogy az ajánlatkérők közös beszerzési eljárásokat alkalmazzanak a vízügyi vonatkozású tevékenységeik során, és hogy az ilyen szabályok alkalmazására akkor is sor kerüljön, amikor az ezen irányelv szerinti ajánlatkérők a vízépítés, az öntözés, a vízrendezés, valamint a szennyvízelvezetés és -kezelés terén megvalósuló projektjeikre ítélnek oda szerződéseket. Azonban az árubeszerzésre vonatkozóan javasolt beszerzési szabályok alkalmatlanok a víz vásárlására, figyelembe véve azt az igényt, hogy a vizet a felhasználási helyhez közeli forrásokból szükséges beszerezni.
(27) Egyes, autóbusszal végzett közlekedési szolgáltatásokat nyújtó szervezetek már a 93/38/EGK irányelv hatálya alól is ki voltak zárva. Ezeket a szervezeteket ezen irányelv hatálya alól is ki kell zárni. Annak elkerülése érdekében, hogy a kizárólag egyes ágazatokra alkalmazandó különleges rendelkezések sokasága jöjjön létre, a verseny előtt történő megnyitás hatásainak figyelembevételét lehetővé tevő általános eljárást valamennyi olyan, autóbusszal végzett közlekedési szolgáltatásokat nyújtó szervezetre is alkalmazni kell, amely a 93/38/EGK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése alapján nincs kizárva az említett irányelv alkalmazási köréből.
(28) Figyelembe véve a közösségi postai szolgáltatások további liberalizációját, valamint azt a tényt, hogy e szolgáltatásokat mind az ajánlatkérők és az állami cégek, mind pedig az egyéb vállalkozások valamely hálózaton keresztül nyújtják, a postai szolgáltatásokat nyújtó ajánlatkérők által odaítélt szerződéseket ezen irányelv szabályainak - beleértve a 30. cikkben foglaltakat - kell alávetni, amelyek, garantálva a 9. preambulumbekezdésben említett elvek alkalmazását, keretet teremtenek a tisztességes kereskedelmi gyakorlathoz és nagyobb mértékű rugalmasságot biztosítanak, mint az építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [11]. A kérdéses tevékenységek meghatározásához figyelembe kell venni a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben [12] szereplő fogalom-meghatározásokat.
Jogállásuktól függetlenül a postai szolgáltatásokat nyújtó szervezetek jelenleg nem tartoznak a 93/38/EGK irányelvben meghatározott szabályok hatálya alá. A közbeszerzési eljárások ezen irányelvhez történő igazításának végrehajtása ezért ezeknél a szervezeteknél több időt vehet igénybe, mint azoknál a szervezeteknél, amelyek már az említett szabályok hatálya alá tartoznak, és eljárásaikat mindössze az ezen irányelv által bevezetett módosításokhoz kell igazítaniuk. Ezért engedélyezni kell ezen irányelv alkalmazásának elhalasztását a kiigazításhoz szükséges további idő biztosítása érdekében. Az ilyen szervezetek eltérő helyzetét figyelembe véve, biztosítani kell a tagállamok számára annak lehetőségét, hogy a postai szolgáltatások ágazatában működő ajánlatkérők számára átmeneti időszakot állapítsanak meg ezen irányelv alkalmazására.
(29) Olyan szerződések odaítélésére is sor kerülhet, amelyek többféle tevékenységre vonatkozó, adott esetben különböző jogrendek alá tartozó követelmények teljesítését célozzák. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha egy szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni azt, hogy az ilyen szerződésre mely jogrend lesz alkalmazandó. A szerződés fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott szerződés révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet az ajánlattevő a szerződési érték becslése és az ajánlattételhez szükséges dokumentáció összeállítása céljából végzett. Bizonyos esetekben, például ha valamely berendezés egyetlen darabját olyan tevékenységek végzése céljából vásárolják meg, amelyekhez nem áll rendelkezésre a hasznosulás mértékének becslését lehetővé tévő információ, objektíve lehetetlen meghatározni, hogy mely tevékenység képezi a szerződés fő tárgyát. Rendelkezni kell az ilyen esetekre vonatkozó szabályokról.
(30) A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül, egyszerűsíteni kell ezen irányelv végrehajtását, különösen az értékhatárok egyszerűsítése által és azáltal, hogy valamennyi ajánlatkérő tekintetében - működési ágazatától függetlenül - alkalmazni kell azokat a rendelkezéseket, amelyek a résztvevők számára adandó, a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban hozott döntésekkel és az eljárások eredményeivel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkoznak. Továbbá, a monetáris unió keretében az említett értékhatárokat euróban kell megállapítani olyan módon, hogy az egyszerűsítse e rendelkezések alkalmazását, és ugyanakkor biztosítsa a Megállapodásban foglalt, különleges lehívási jogban (SDR) kifejezett értékhatároknak való megfelelést. Ebben az összefüggésben arról is rendelkezni kell, hogy az euróban kifejezett értékhatárokat rendszeresen vizsgálják felül és szükség esetén - az euro SDR-hez viszonyított értékében bekövetkező esetleges változásoknak megfelelően - igazítsák ki. Továbbá, a tervpályázatokra alkalmazandó értékhatároknak meg kell egyezniük a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandó értékhatárokkal.
(31) Rendelkezni kell azokról az esetekről, amelyekben nemzetbiztonsági vagy államtitokkal kapcsolatos okból, vagy azért, mert csapatok állomásoztatására vonatkozó nemzetközi megállapodásokból származó, vagy nemzetközi szervezetekre érvényes, különleges szerződés-odaítélési szabályok alkalmazandók, el lehet tekinteni az eljárások összehangolására vonatkozó intézkedések alkalmazásától.
(32) Indokolt kizárni egyes olyan, szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket olyan kapcsolt vállalkozásnak ítélnek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás, árubeszerzés vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket az ajánlatkérő olyan közös vállalatnak ítélt oda, amelyet több ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek az adott ajánlatkérő is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek az ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalatok javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen azon felső határ tekintetében, amelyen belül a vállalkozások bevételük egy részét a piacon szerezhetik meg és amely felett elveszítenék annak lehetőségét, hogy pályázati felhívás nélkül szerződéseket nyerjenek el, továbbá a közös vállalatok alapítása tekintetében, valamint e közös vállalatok és az azokat alkotó ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében.
(33) A szolgáltatások esetében, az ingatlan vagy az ahhoz kapcsolódó jog megszerzésére vagy bérletére irányuló szerződések olyan egyedi jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek a beszerzési szabályok alkalmazását indokolatlanná teszik.
(34) A választottbírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket, illetve akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki.
(35) A Megállapodással összhangban, az ezen irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi szolgáltatások között nem szerepelnek az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátására, vételére, eladására, illetve átruházására irányuló szerződések; különösen, az ajánlatkérők által pénzeszközök vagy tőke előteremtése érdekében bonyolított ügyletek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.
(36) Ennek az irányelvnek csak az olyan szolgáltatásnyújtásra kell kiterjednie, amely szerződésen alapul.
(37) A Szerződés 163. cikke értelmében a kutatás és a technológiafejlesztés ösztönzése eszközül szolgál a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjainak erősítéséhez, és a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések megnyitása hozzájárul ehhez a célhoz. Ennek az irányelvnek nem kell kiterjednie a kutatási és fejlesztési programok társfinanszírozására: a kutatási és fejlesztési szolgáltatások - kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, és feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg - nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.
(38) A kizárólag egyes ágazatokra alkalmazandó egyedi szabályok túlburjánzásának megelőzése céljából, a 93/38/EGK irányelv 3. cikkével bevezetett jelenlegi különös szabályokat, valamint a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [13] 12. cikkével bevezetett jelenlegi különös szabályokat, a földrajzi területeket kőolaj, földgáz, szén és egyéb szilárd tüzelőanyagok feltárása vagy kitermelése céljából hasznosító szervezetek tekintetében, fel kell váltania annak az általános eljárásnak, amely a versenynek közvetlenül kitett ágazatok mentesítését lehetővé teszi. Biztosítani kell azonban, hogy ez ne sértse a földrajzi területek kőolaj vagy földgáz feltárása vagy kitermelése céljából történő hasznosításának a 90/531/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában meghatározott tevékenységtől való, Hollandiában érvényes eltérése megállapításáról, valamint az ilyen tevékenységet végző szervezeteknek az irányelv 2. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti különleges vagy kizárólagos jogok alapján működő szervezetektől való, Hollandiában érvényes eltérése megállapításáról szóló, 1993. december 10-i 93/676/EGK bizottsági határozatot [14], a földrajzi területek kőolaj vagy földgáz feltárása vagy kitermelése céljából történő hasznosításának a 93/38/EGK tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában meghatározott tevékenységtől való, az Egyesült Királyságban érvényes eltérése megállapításáról, valamint az ilyen tevékenységet végző szervezeteknek az irányelv 2. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti különleges vagy kizárólagos jogok alapján működő szervezetektől való, az Egyesült Királyságban érvényes eltérése megállapításáról szóló, 1997. május 30-i 97/367/EK bizottsági határozatot [15], az Ausztriának a 93/38/EGK irányelv 3. cikkében előírt különös szabályozás iránti kérelméről szóló, 2002. március 4-i 2002/205/EK bizottsági határozatot [16] és a Németországnak a 93/38/EGK irányelv 3. cikkében megállapított különleges eljárás alkalmazása iránti kérelméről szóló, 2004/73/EK bizottsági határozatot [17].
(39) A foglalkoztatás és a munkavégzés az egyenlő esélyek biztosításának kulcsfontosságú eleme és hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez. Ebben az összefüggésben a védett műhelyek és a védett munkahely-teremtési programok hatékonyan járulnak hozzá a fogyatékossággal élők munkaerőpiacra történő beilleszkedéséhez vagy újrabeilleszkedéséhez. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek a szokásos versenyfeltételek mellett nem tudnak szerződéshez jutni. Következésképpen indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok a szerződés-odaítélési eljárásban való részvétel jogát ilyen műhelyek számára tarthassák fenn, vagy a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthessék.
(40) Ezt az irányelvet sem a 3-7. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződésekre, sem ilyen tevékenységek folytatására szervezett tervpályázatokra nem kell alkalmazni, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. Indokolt tehát olyan, az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra alkalmazandó eljárást bevezetni, amely lehetővé teszi a versenypiac jelenlegi vagy jövőbeli megnyitása hatásainak figyelembevételét. Az ilyen eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell magában foglalnia, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását.
(41) A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. Az egy adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályok végrehajtását és alkalmazását úgy kell tekinteni, mint amely megfelelő alapot biztosít annak feltételezéséhez, hogy a kérdéses piacra szabad a belépés. Ezeket a megfelelő jogszabályokat a Bizottság által frissíthető mellékletben kell megjelölni. A frissítés során a Bizottság különösen azon rendelkezések lehetséges elfogadását veszi figyelembe, amelyek olyan, a XI. mellékletben említett jogszabályok által szabályozottaktól eltérő ágazatok verseny előtti megnyitását vonják maguk után, mint például a vasúti közlekedésé. Ha az adott piacra történő szabad belépés nem a megfelelő közösségi jogszabályok végrehajtásából következik, bizonyítani kell, hogy e belépés ténylegesen és jogilag is szabad. E célból, ha egy tagállam valamely ágazat verseny előtti megnyitásáról szóló irányelvet - így például a 94/22/EK irányelvet - egy másik ágazatra, például a szénágazatra alkalmaz, ez olyan körülmény, amelyet a 30. cikk alkalmazásában figyelembe kell venni.
(42) A beszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzés verseny előtti megnyitását. E célból lehetővé kell tenni a műszaki megoldások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását. Ennek megfelelően lehetővé kell tenni a műszaki leírásoknak a teljesítmény és a funkcionális követelmények tekintetében történő kidolgozását, és amennyiben az európai szabványra vagy annak hiányában a nemzeti szabványra történik hivatkozás, az ajánlatkérőnek el kell bírálnia az olyan más, egyenértékű szabályokon alapuló ajánlatokat, amelyek megfelelnek az ajánlatkérő által támasztott követelményeknek és a biztonságosság tekintetében egyenértékűek. Az egyenértékűség bizonyításához az ajánlattevők számára a bizonyítékok minden formájának használatát engedélyezni kell. Az ajánlatkérőnek minden olyan döntését meg kell tudnia indokolni, amely szerint az adott esetben az egyenértékűség nem áll fenn. Azok az ajánlatkérők, amelyek környezetvédelmi követelményeket kívánnak meghatározni egy adott szerződés műszaki leírásában, környezetvédelmi jellemzőket állapíthatnak meg, mint például valamely gyártási módszer és/vagy a termékcsoportok vagy szolgáltatások konkrét környezeti hatásai. Alkalmazhatnak - de nem kötelező alkalmazniuk - megfelelő, az ökocímkékben - például az európai ökocímkében, a nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékben vagy bármely más ökocímkében - meghatározott leírásokat, feltéve, hogy a címke követelményeit tudományos adatok alapján, olyan eljárás során dolgozzák ki és fogadják el, amelyben az érdekeltek, azaz kormányzati szervek, fogyasztók, gyártók, forgalmazók és környezetvédelmi szervezetek is részt vehetnek, továbbá feltéve, hogy a címke hozzáférhető és minden érdekelt félnek a rendelkezésére áll. Amennyiben lehetséges, az ajánlatkérőnek olyan műszaki leírást kell megállapítania, amely figyelembe veszi a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőség szempontjait és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást. A műszaki leírást egyértelműen kell megfogalmazni, hogy minden ajánlattevő tudja, mit tartalmaznak az ajánlatkérő által megállapított követelmények.
(43) A kis- és középvállalkozások közbeszerzési szerződésekben való részvételének ösztönzése érdekében tanácsos rendelkezni az alvállalkozásról.
(44) A szerződésteljesítési feltételek akkor egyeztethetők össze az irányelvvel, ha nem tartalmaznak közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, és szerepelnek a pályázati felhívásként használt hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. E feltételek különösen olyan célok ösztönzésére irányulhatnak, mint a munkahelyi szakképzés, a különleges beilleszkedési nehézségekkel küzdő személyek foglalkoztatása, a munkanélküliség elleni küzdelem vagy a környezetvédelem. Például megemlíthetők a hosszú ideje munka nélkül lévők alkalmazására, vagy a munkanélküliek, illetve fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtására, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapegyezményei rendelkezéseinek tényleges betartására - feltételezve, hogy ezeket a rendelkezéseket a nemzeti jogban nem hajtották végre - és a nemzeti jogszabályok által előírtnál több fogyatékos személy alkalmazására irányuló, a szerződés teljesítéséhez tartozó kötelezettségek.
(45) Azokat a - mind nemzeti, mind pedig közösségi szintű - törvényeket, rendeleteket és kollektív szerződéseket, amelyek a munkavégzési feltételek és a munkahelyi biztonság terén hatályosak, alkalmazni kell a szerződés teljesítése során, feltéve, hogy e szabályok és azok alkalmazása a közösségi jognak megfelelnek. Olyan esetben, amikor az egyik tagállamból származó munkavállaló szerződés teljesítése céljából egy másik tagállamban nyújt szolgáltatást, a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK euró pai parlamenti és tanácsi irányelv [18] állapítja meg azokat a minimumfeltételeket, amelyeket a fogadó országnak e kiküldött munkavállalók tekintetében be kell tartania. Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket, e kötelezettségek be nem tartása súlyos kötelességszegésnek vagy az érintett gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek minősülhet, amely akár ahhoz is vezethet, hogy az adott gazdasági szereplőt kizárják a szerződés-odaítélési eljárásból.
(46) Szem előtt tartva az információtechnológia és a távközlési technológia fejlődését és azt, hogy e fejlődés milyen mértékben egyszerűsítheti le a szerződések közzétételének folyamatát és teheti hatékonnyá és átláthatóvá a beszerzési eljárásokat, az elektronikus eszközöket ugyanúgy kell kezelni, mint a kommunikáció és az információcsere hagyományos eszközeit. A választott eszköznek és technológiának a lehetséges mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a más tagállamokban használt technológiákkal.
(47) Az elektronikus eszközök használatával idő takarítható meg. Következésképpen rendelkezni kell a minimum-határidők elektronikus eszközök használata esetében történő csökkentéséről, azonban arra a feltételre is figyelemmel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a közösségi szinten előirányzott meghatározott adatátviteli móddal. Biztosítani kell ugyanakkor, hogy a határidők csökkentésének kumulatív hatása ne eredményezzen túlzottan rövid határidőket.
(48) Az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet [19], valamint a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet ("Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv") [20] ezen irányelv összefüggésében az információ elektronikus úton történő továbbítására kell alkalmazni. A közbeszerzési eljárások és a szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatokra irányadó szabályok az említett irányelvekben előírtnál magasabb biztonsági és titkossági szintet tesznek szükségessé. Ennek megfelelően az ajánlatok, részvételi jelentkezések, valamint tervek és projektek elektronikus átvételéhez használt eszközöknek további különleges követelményeknek kell megfelelniük. E célból az elektronikus aláírások, különösen a fokozott biztonságú elektronikus aláírások használatát a lehetséges mértékben ösztönözni kell. Emellett az önkéntes akkreditációs rendszerek megléte kedvező keretrendszert biztosíthat az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalának emeléséhez.
(49) Indokolt, hogy a szerződés-odaítélési eljárások résztvevőit olyan határidőn belül tájékoztassák a keretmegállapodás megkötésére vagy szerződés odaítélésére, illetve az eljárás mellőzésére vonatkozó döntésekről, amely kellően rövid ahhoz, hogy legyen lehetőség jogorvoslat iránti kérelmek benyújtására; ennek a tájékoztatásnak tehát a lehető leghamarabb, általában a döntéshozatalt követő 15 napon belül meg kell történnie.
(50) Egyértelművé kell tenni, hogy azoknak az ajánlatkérőknek, amelyek nyílt eljárásban kiválasztási szempontokat állapítanak meg, ezt objektív szabályok és szempontok alapján kell tenniük, ahogyan a meghívásos és tárgyalásos eljárásokban alkalmazott kiválasztási szempontoknak is objektíveknek kell lenniük. Ezen objektív szabályok és szempontok, akár a kiválasztási szempontok, nem szükségszerűen jelentik súlyozás alkalmazását.
(51) Fontos figyelembe venni a Bíróság joggyakorlatát olyan esetekben, amikor a gazdasági szereplő más szervezetek gazdasági, pénzügyi vagy műszaki kapacitására támaszkodik - a közötte és e szervezetek között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül - annak érdekében, hogy megfeleljen a kiválasztási szempontoknak vagy hogy - minősítési rendszer keretében - minősítés iránti kérelmét alátámassza. Ez utóbbi esetben a gazdasági szereplő feladata bizonyítani, hogy ezek az erőforrások a minősítés érvényességének teljes időtartama alatt ténylegesen rendelkezésére fognak állni. E minősítés alkalmazása céljából az ajánlatkérő ezért meghatározhatja a követelmények betartandó szintjét és - például amikor a gazdasági szereplő egy másik szervezet pénzügyi kapacitására támaszkodik - megkövetelheti különösen e másik szervezet - szükség esetén akár - egyetemleges felelősségét.
A minősítési rendszereket objektív szabályokkal és szempontokkal összhangban kell működtetni, amelyek - az ajánlatkérők választása alapján - vonatkozhatnak a gazdasági szereplők képességeire és/vagy a rendszer által szabályozott építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra. Minősítés céljából az ajánlatkérők saját vizsgálatokat folytathatnak, hogy értékeljék az érintett építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőit, különösen az összeegyeztethetőség és biztonságosság tekintetében.
(52) Az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló, megfelelő közösségi szabályok akkor alkalmazandók, ha a közbeszerzési eljárásban vagy a tervpályázatban való részvételhez egy adott képesítés igazolása szükséges.
(53) Indokolt esetben, amikor az építési beruházás és/vagy szolgáltatás jellege indokolttá teszi környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy környezetgazdálkodási rendszerek alkalmazását a szerződés teljesítése során, ilyen intézkedések vagy rendszerek alkalmazása előírható. A környezetgazdálkodási rendszerek, függetlenül attól, hogy nyilvántartásba vették-e azokat olyan közösségi jogi eszközök alapján, mint például a 761/2001/EK rendelet (EMAS) [21], igazolhatják, hogy a gazdasági szereplőnek megvan a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki alkalmassága. Továbbá, a gazdasági szereplő által a környezetvédelem azonos szintjének biztosítása céljából végrehajtott intézkedések leírását a nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerek alternatívájaként egyfajta bizonyítékként kell elfogadni.
(54) Mellőzni kell a közbeszerzési szerződések olyan gazdasági szereplők részére történő odaítélését, akik, illetve amelyek bűnszervezetben vettek részt, vagy akiket, illetve amelyeket korrupció vagy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit károsító csalás vagy pénzmosás vádjával bűnösnek találtak. Lévén, hogy azok az ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, nem feltétlenül férhetnek hozzá az ügy vitathatatlan bizonyítékaihoz, indokolt ezen ajánlatkérőkre bízni annak eldöntését, hogy alkalmazzák-e a 2004/18/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kizárási szempontokat. A 45. cikk (1) bekezdése alkalmazásának kötelezettsége ezért csak azokat az ajánlatkérőket terheli, amelyek ajánlatkérő szervek. Adott esetben az ajánlatkérőknek fel kell hívniuk a minősítést kérelmezőket, részvételre jelentkezőket, illetve ajánlattevőket arra, hogy nyújtsák be a vonatkozó dokumentumokat, és - amennyiben az ajánlatkérőknek kétségük támad e gazdasági szereplők személyes helyzetét illetően - együttműködés végett az érintett tagállam illetékes hatóságát is megkereshetik. E gazdasági szereplőket akkor kell kizárni, ha az ajánlatkérő szerv tudomást szerez az e bűncselekmények tekintetében a nemzeti joggal összhangban meghozott jogerős ítéletről.
Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezést, a környezetvédelmi jogszabályok vagy a jogellenes megállapodásokat tartalmazó közbeszerzési szerződésekről szóló jogszabályok megsértése, amelyről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet.
A 2000/78/EK [22] és a 76/207/EGK [23] tanácsi irányelvet a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód tekinteté ben végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértése, amely ről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet.
(55) A szerződéseket olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását, és garantálják, hogy az ajánlatokat a valódi verseny feltételei mellett bírálják el. Ennek eredményeképpen helyénvaló, hogy csupán két szerződés-odaítélési szempont, "a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás" és "a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat" alkalmazása legyen megengedett.
Az egyenlő bánásmód elvének a szerződések odaítélése során történő alkalmazását biztosítandó, helyénvaló arra vonatkozó - a joggyakorlatban kialakított - kötelezettséget megállapítani, hogy biztosítani kell a szükséges átláthatóságot annak érdekében, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerű mértékig tájékozott legyen azon szempontok és szabályok tekintetében, amelyeket a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztására alkalmazni fognak. Ezért az ajánlatkérők feladata, hogy a szerződés odaítélésének szempontjait és e szempontok relatív súlyozását kellő időben az ajánlattevők tudomására hozzák, hogy ez utóbbiak az ajánlat elkészítésekor ezekkel tisztában legyenek. Az ajánlatkérők - kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni - mellőzhetik a szerződés-odaítélési szempontok súlyozásának feltüntetését, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, előre nem állapítható meg. Ebben az esetben fel kell tüntetniük a szempontok csökkenő fontossági sorrendjét.
Ha az ajánlatkérő úgy dönt, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítéli oda a szerződést, úgy kell elbírálnia az ajánlatokat, hogy megállapítsa, melyik esetében a legkedvezőbb a szolgáltatás/ellenszolgáltatás aránya. Ennek érdekében meg kell határoznia azokat a gazdasági és minőségi szempontokat, amelyek összességükben véve lehetővé teszik annak megállapítását, hogy az ajánlatkérő számára melyik a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat. E szempontok meghatározása függ a szerződés tárgyától, mivel a szempontoknak lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintnek a szerződés - műszaki leírásban meghatározott - tárgya ismeretében történő elbírálását és az egyes ajánlatokban szereplő szolgáltatás/ellenszolgáltatás arányának a mérését. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a szerződés-odaítélési szempontoknak lehetővé kell tenniük az ajánlatok objektív összehasonlítását és elbírálását. Ha ezek a feltételek teljesülnek, a szerződés odaítélésének gazdasági és minőségi szempontjai, mint például a környezetvédelmi követelmények teljesítése, lehetővé tehetik az ajánlatkérő számára, hogy kielégítse az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott közszükségleteket. Ugyanezen feltételek mellett az ajánlatkérő alkalmazhat olyan szempontokat is, amelyek célja szociális követelményeknek való megfelelés, különösen azon hátrányos helyzetű csoportok ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott igényeinek kielégítése végett, amelyekbe a szerződés tárgyát képező áruk fogyasztói, illetve építési beruházás vagy szolgáltatás igénybevevői tartoznak.
(56) A szerződés odaítélésének szempontjai nem érinthetik egyes szolgáltatások, például az építészmérnökök, mérnökök és ügyvédek által nyújtott szolgáltatások díjazásáról szóló nemzeti rendelkezések alkalmazását.
(57) Az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet [24] kell alkalmazni.
(58) Ez az irányelv nem sértheti a Közösség és a tagállamok fennálló nemzetközi kötelezettségeit, valamint a Szerződés, különösen az annak 81. és 86. cikkében foglalt rendelkezések alkalmazását.
(59) Ez az irányelv nem sértheti azokat a XXV. mellékletben megállapított határidőket, amelyeken belül a tagállamoknak át kell ültetniük és alkalmazniuk kell a 93/38/EGK irányelvet.
(60) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [25] összhangban kell elfogadni,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
TARTALOMJEGYZÉK
I. CÍM
I. Fejezet
1. cikk
II. Fejezet
1. szakasz
2. cikk
2. szakasz
3. cikk
4. cikk
5. cikk
6. cikk
7. cikk
8. cikk
9. cikk
III. Fejezet
10. cikk
II. CÍM
I. Fejezet
11. cikk
12. cikk
13. cikk
14. cikk
15. cikk
II. Fejezet
1. szakasz
16. cikk
17. cikk
2. szakasz
1. alszakasz
18. cikk
2 . alszakasz
19. cikk
20. cikk
21. cikk
22. cikk
23. cikk
3 . alszakasz
24. cikk
25. cikk
4 . alszakasz
26. cikk
5 . alszakasz
27. cikk
28. cikk
29. cikk
30. cikk
III. Fejezet
31. cikk
32. cikk
33. cikk
IV. Fejezet
34. cikk
35. cikk
36. cikk
37. cikk
38. cikk
39. cikk
V. Fejezet
40. cikk
VI. Fejezet
1. szakasz
41. cikk
42. cikk
43. cikk
44. cikk
2. szakasz
45. cikk
46. cikk
47. cikk
3. szakasz
48. cikk
49. cikk
50. cikk
VII. Fejezet
51. cikk
1. szakasz
52. cikk
53. cikk
54. cikk
2. szakasz
55. cikk
56. cikk
57. cikk
3. szakasz
58. cikk
59. cikk
III. CÍM
60. cikk
61. cikk
62. cikk
63. cikk
64. cikk
65. cikk
66. cikk
IV. CÍM
67. cikk
68. cikk
69. cikk
70. cikk
71. cikk
72. cikk
73. cikk
74. cikk
75. cikk
I. melléklet
II. melléklet
III. melléklet
IV. melléklet
V. melléklet
VI. melléklet
VII melléklet.
VIII. melléklet
IX. melléklet
X. melléklet
XI. melléklet
XII. melléklet
XIII. melléklet
A. Nyílt eljárás
B. Meghívásos eljárás
C. Tárgyalásos eljárás
D. Dinamikus beszerzési rendszerben használt egyszerűsített hirdetmény
XIV. melléklet
XVA. melléklet
XVB. melléklet
XVI. melléklet
XVIIA. melléklet
XVIIB. melléklet
XVIII. melléklet
XIX. melléklet
XX. melléklet
XXI. melléklet
XXII. melléklet
XXIII. melléklet
XXIV. melléklet
XXV. melléklet
XXVI. melléklet
I. CÍM
SZERZŐDÉSEKRE ÉS TERVPÁLYÁZATOKRA ALKALMAZANDÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
Alapfogalmak
1. cikk
Fogalommeghatározások
(1) Ezen irányelv alkalmazásában az e cikkben megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
(2) a) "Árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés": a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott, egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több vállalkozó, szállító, vagy szolgáltató által írásban megkötött visszterhes szerződés;
b) "építési beruházásra irányuló szerződés": olyan szerződés, amelynek tárgya a XII. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve kivitelezése és tervezése együtt, vagy az ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése. Az "építmény" magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;
c) "árubeszerzésre irányuló szerződés": a b) pontban említett szerződéstől eltérő szerződés, amelynek tárgya termékek megvétele, bérlete, haszonbérlete, részletvétele vagy pénzügyi lízingje, vételi joggal vagy anélkül.
Azt a szerződést, amelynek tárgya termékek szállítása, és amely - mellékesen - beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjed, "árubeszerzésre irányuló szerződés"-nek kell tekinteni;
d) "szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés": olyan, az építési beruházásra és az árubeszerzésre irányuló szerződéstől eltérő szerződés, amelynek tárgya a XVII. mellékletben említett szolgáltatások nyújtása.
Azt a szerződést, amelynek tárgya árubeszerzést és a XVII. melléklet szerinti szolgáltatásnyújtást is magában foglal, "szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés"-nek kell tekinteni abban az esetben, ha az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben szereplő árubeszerzés értékét.
Azt a szerződést, amelynek tárgya a XVII. melléklet szerinti valamely szolgáltatás, és amely a XII. melléklet szerinti tevékenységeket a szerződés fő tárgyához képes csak járulékos elemként foglal magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell tekinteni.
(3) a) "Építési koncesszió": az építési beruházásra irányuló szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a kivitelezendő építési beruházás ellenszolgáltatása vagy kizárólag az építmény hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt;
b) "szolgáltatási koncesszió": a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéssel azonos típusú szerződés, kivéve azt a jellemzőjét, hogy a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.
(4) "Keretmegállapodás": a 2. cikk (2) bekezdésében említett egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és - szükség szerint - az előirányzott mennyiségekre vonatkozóan.
(5) "Dinamikus beszerzési rendszer": olyan, gyakori beszerzések lebonyolítására szolgáló, teljes mértékben elektronikus folyamat, amelynek jellemzői - a piacon általában rendelkezésre álló formában - megfelelnek az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, és amelynek működése határozott idejű, és érvényességi ideje alatt bármely olyan gazdasági szereplő számára nyitott, aki, illetve amely megfelel a kiválasztás szempontjainak és benyújtotta az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak megfelelő előzetes ajánlatát.
(6) "Elektronikus árverés": olyan ismétlődő folyamat, amelyben elektronikus eszköz segítségével mutatják be az új - lefelé kiigazított - árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket, és amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után történik, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását. Következésképpen egyes szolgáltatásnyújtásra és egyes építési beruházásra irányuló szerződések, amelyek tárgya szellemi teljesítmény, például egy építési terv, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát.
(7) "Vállalkozó", "szállító" vagy "szolgáltató": olyan természetes vagy jogi személy, illetve a 2. cikk (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti ajánlatkérő, vagy e személyek és/vagy szervezetek csoportja, amely a piacon építési beruházás és/vagy építmény kivitelezését, termékeket, illetve szolgáltatásokat kínál.
A "gazdasági szereplő" fogalom magában foglalja a vállalkozó, a szállító és a szolgáltató fogalmát is. Használatára csak az egyszerűsítés érdekében kerül sor.
Az "ajánlattevő" ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő, a "részvételre jelentkező" pedig az a gazdasági szereplő, amely meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való részvételre történő meghívásért folyamodik.
(8) "Központi beszerző szerv": a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ajánlatkérő szerv vagy a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése szerinti ajánlatkérő szerv, amely:
- ajánlatkérőknek szánt árukat szerez be és/vagy szolgáltatásokat rendel meg, vagy
- ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződéseket ítél oda vagy ilyen keretmegállapodásokat köt.
(9) "Nyílt, meghívásos és tárgyalásos eljárás": az ajánlatkérő által alkalmazott beszerzési eljárások, amelyek révén:
a) a nyílt eljárás esetében bármely érdekelt gazdasági szereplő tehet ajánlatot;
b) a meghívásos eljárás esetében bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, de csak az ajánlatkérő által meghívott jelentkezők tehetnek ajánlatot;
c) a tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatkérő a saját maga által kiválasztott gazdasági szereplőkkel konzultál, és közülük eggyel vagy többel tárgyalja meg a szerződés feltételeit.
(10) "Tervpályázat": olyan eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő számára - főként a területrendezés, városrendezés, építészet, építés és adatfeldolgozás területén - egy olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság választott ki.
(11) "Írásbeli" vagy "írásban": bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető. Tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is.
(12) "Elektronikus út": elektronikus berendezés használata olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik.
(13) "Közös közbeszerzési szójegyzék (CPV)": a közös közbeszerzési szójegyzékről (CPV) szóló, 2002. november 5-i 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel [26] elfogadott, közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, az egyéb létező nómenklatúráknak való megfelelést biztosító referencia-nómenklatúra.
Ezen irányelv alkalmazási körének eltérő értelmezése esetén, amely a CPV-nómenklatúra és a XII. mellékletben szereplő NACE-nómenklatúra, illetve a CPV-nómenklatúra és a XVII. mellékletben szereplő CPC-nómenklatúra (ideiglenes változat) közötti esetleges eltérésekből következik, a NACE-, illetve a CPC-nómenklatúra élvez elsőbbséget.
II. FEJEZET
Az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek és szervezetek
1. szakasz
Szervezetek
2. cikk
Ajánlatkérők
(1) Ezen irányelv alkalmazásában:
"ajánlatkérő szerv" - amely kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű,
- amely jogi személyiséggel rendelkezik, valamint
- amelyet többségi részben az állam, vagy a területi vagy a települési önkormányzat vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz, vagy amelynek irányítása ezen intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét az állam, a területi vagy a települési önkormányzat vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki;
"közvállalkozás" - a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, vagy
- a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik, vagy
- a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti.
(2) Ezt az irányelvet olyan ajánlatkérőkre kell alkalmazni,:
a) amelyek ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 3-7. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják;
b) amelyek, amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 3-7. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által adott különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek.
(3) Ezen irányelv alkalmazásában "különleges vagy kizárólagos jogok" az érintett tagállam illetékes hatósága által törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján adott jogok, amelyek hatása az, hogy a 3-7. cikkben említett tevékenységek gyakorlását egy vagy több szervezet számára tartják fenn, és jelentősen befolyásolják más szervezetek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.
2. szakasz
Tevékenységek
3. cikk
Gáz, hő és villamos energia
(1) A gázt és hőt illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:
a) olyan rögzített hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése, amelyek rendeltetése a fogyasztók számára szolgáltatás teljesítése a gáz vagy hő előállítása, szállítása vagy elosztása terén; vagy
b) gáz vagy hő szállítása ilyen hálózatok számára.
(2) Gáz vagy hő szállítása olyan hálózatok részére, amelyek a fogyasztók számára valamely, nem ajánlatkérő szervként működő ajánlatkérő révén teljesítenek szolgáltatást, nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha:
a) a gáznak vagy hőnek az érintett szervezet általi előállítása elkerülhetetlen következménye egy, az e cikk (1) vagy (3) bekezdésében, illetve a 4-7. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzésének; és
b) a nyilvános hálózat részére történő szállítás kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlagát figyelembe véve nem haladja meg a szervezet forgalmának 20 %-át.
(3) A villamos energiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:
a) olyan rögzített hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése, amelyek rendeltetése a fogyasztók számára szolgáltatás teljesítése a villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása terén; vagy
b) villamos energia szállítása ilyen hálózatok számára.
(4) Villamos energia szállítása olyan hálózatok részére, amelyek a fogyasztók számára valamely, nem ajánlatkérő szervként működő ajánlatkérő révén teljesítenek szolgáltatást, nem tekinthető a (3) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha:
a) az érintett szervezet azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az e cikk (1) vagy (3) bekezdésében, illetve a 4-7. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; és
b) a nyilvános hálózat részére történő szállítás csak a szervezet saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlagát figyelembe véve nem lépte túl a szervezet össz-energiatermelésének 30 %-át.
4. cikk
Víz
(1) Ezt az irányelvet alkalmazni kell a következő tevékenységekre:
a) olyan rögzített hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése, amelyek rendeltetése a fogyasztók számára szolgáltatás teljesítése az ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása terén; vagy
b) ivóvíz szállítása ilyen hálózatok számára.
(2) Ezt az irányelvet azokra a szerződésekre, illetve tervpályázatokra is alkalmazni kell, amelyeket az (1) bekezdésben említett tevékenységet folytató szervezet ítél oda, illetve szervez, és amelyek:
a) vízépítési projektekkel, öntözéssel vagy termőföld-lecsapolással kapcsolatosak, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; vagy
b) szennyvízelvezetéssel vagy -kezeléssel kapcsolatosak.
(3) Ivóvíz szállítása olyan hálózatok részére, amelyek a fogyasztók számára valamely, nem ajánlatkérő szervként működő ajánlatkérő révén teljesítenek szolgáltatást, nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha:
a) az érintett szervezet azért állít elő ivóvizet, mert annak fogyasztására egy, a 3-7. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; és
b) a nyilvános hálózat részére történő szállítás csak a szervezet saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlagát figyelembe véve nem lépte túl a szervezet által előállított ivóvíz mennyiségének 30 %-át.
5. cikk
Közlekedési szolgáltatások
(1) Ezt az irányelvet alkalmazni kell a lakosság számára vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén szolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátásával vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre.
A közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat létezéséről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.
(2) Ezt az irányelvet nem lehet alkalmazni azokra a szervezetekre, amelyek az utazóközönség számára autóbusszal végzett olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyeket a 93/38/EGK irányelv alkalmazási köréből az említett irányelv 2. cikkének (4) bekezdése kizárt.
6. cikk
Postai szolgáltatások
(1) Ezt az irányelvet alkalmazni kell a postai szolgáltatások és - a (2) bekezdés c) pontjában megállapított feltételek fennállása esetén - a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekre.
(2) Ezen irányelv alkalmazásában és a 97/67/EK irányelv sérelme nélkül:
"postai küldemény" : végleges, szállítandó formájában megcímzett küldemény, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, tömegüktől függetlenül;
"postai szolgáltatások" - "fenntartott postai szolgáltatások": a 97/67/EK irányelv 7. cikke alapján fenntartott vagy fenntartható postai szolgáltatások,
- "egyéb postai szolgáltatások": a 97/67/EK irányelv 7. cikke alapján fenn nem tartható postai szolgáltatások;
"a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások" - postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és azt követő szolgáltatások, például a "mailroom management services"),
- elektronikus postával összefüggő és teljes mértékben elektronikus úton nyújtott hozzáadott-értékű szolgáltatások (beleértve kódolt dokumentumok elektronikus úton történő biztonságos továbbítását, a címkezelési szolgáltatásokat és ajánlott elektronikus levelek továbbítását),
- az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez, kapcsolódó szolgáltatások,
- a XVIIA. melléklet 6. kategóriájában és a 24. cikk c) pontjában meghatározott pénzügyi szolgáltatások, beleértve különösen a postai pénzesutalványokat és a postai elszámolási számlákról történő átutalásokat,
- bélyeggyűjtői szolgáltatások, valamint
- logisztikai szolgáltatások (a fizikai kézbesítést és/vagy a raktározást egyéb, nem postai funkciókkal vegyítő szolgáltatások),
feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan szervezet nyújtja, amely a b) pont első vagy második francia bekezdése szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 30. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek az említett francia bekezdésekben szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek.
7. cikk
Kőolaj, földgáz, szén és más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése; kikötők és repülőterek
Ezt az irányelvet alkalmazni kell azokra a tevékenységekre, amelyek valamely földrajzi területnek a következő célból történő hasznosításával kapcsolatosak:
a) kőolaj, földgáz, szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése; vagy
b) repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére.
8. cikk
Ajánlatkérők jegyzéke
Az ezen irányelv szerinti ajánlatkérők nem kimerítő jegyzékét az I-X. melléklet tartalmazza. A tagállamok a jegyzékeikben bekövetkezett minden változásról rendszeresen értesítik a Bizottságot.
9. cikk
Több tevékenységre is irányuló szerződések
(1) Az egyszerre több tevékenységre is vonatkozó szerződés a szerződés fő célját képező tevékenységre alkalmazandó szabályok hatálya alá tartozik.
Azonban az egyetlen szerződés odaítélése és a több önálló szerződés odaítélése közötti választásnak nem lehet az a célja, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2004/18/EK irányelv alkalmazási köréből.
(2) Amennyiben azon tevékenységek egyike, amelyekre a szerződés irányul, ezen irányelv hatálya alá tartozik, a másik tevékenység pedig a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozik, és lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a fent említett 2004/18/EK irányelvvel összhangban kell odaítélni.
(3) Amennyiben azon tevékenységek egyike, amelyekre a szerződés irányul, ezen irányelv hatálya alá tartozik és a másik tevékenység pedig sem ezen irányelv, sem a fent említett 2004/18/EK irányelv hatálya alá nem tartozik, és lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni.
III. FEJEZET
Általános elvek
10. cikk
A szerződések odaítélésének elvei
Az ajánlatkérők a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódban részesítik, és átlátható módon járnak el.
II. CÍM
SZERZŐDÉSEKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
11. cikk
Gazdasági szereplők
(1) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.
Azonban a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásra irányuló szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat és/vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és megfelelő szakképesítését.
(2) Gazdasági szereplők csoportjai is tehetnek ajánlatot, illetve jelentkezhetnek részvételre. E csoportok számára az ajánlatkérők nem írhatják elő, hogy meghatározott társasági formát hozzanak létre az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
12. cikk
A Kereskedelmi Világszervezet keretében kötött megállapodásokra vonatkozó feltételek
A szerződések ajánlatkérők általi odaítélése céljából a tagállamok kapcsolataikban ugyanolyan kedvező feltételeket alkalmaznak, mint amilyeneket harmadik országok gazdasági szereplői tekintetében a Megállapodás végrehajtásának részeként alkalmaznak. A tagállamok e célból a közbeszerzési tanácsadó bizottságban konzultálnak egymással a Megállapodás értelmében meghozandó intézkedésekről.
13. cikk
Titoktartás
(1) A műszaki leírások érdekelt gazdasági szereplők részére történő átadásával, a gazdasági szereplők minősítésével és kiválasztásával, valamint a szerződések odaítélésével összefüggésben az ajánlatkérő követelményeket határozhat meg azzal a céllal, hogy megőrizze az általa rendelkezésre bocsátott adatok bizalmas jellegét.
(2) Ezen irányelv rendelkezéseinek - különösen az odaítélt szerződések közzétételére, valamint a részvételre jelentkezők és ajánlattevők 43. és 49. cikkben előírt tájékoztatására vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos rendelkezések - sérelme nélkül, és az ajánlatkérőre irányadó nemzeti joggal összhangban, az ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek; ilyen adatok különösen a műszaki vagy kereskedelmi titkok és az ajánlatok bizalmas vonatkozásai.
14. cikk
Keretmegállapodások
(1) Az ajánlatkérő valamely keretmegállapodást az 1. cikk (2) bekezdése szerinti szerződésnek tekinthet, és azt ezen irányelvvel összhangban ítélheti oda.
(2) Amennyiben az ajánlatkérő egy keretmegállapodást ezen irányelvvel összhangban ítélt oda, a keretmegállapodáson alapuló szerződés odaítélésekor alkalmazhatja a 40. cikk (3) bekezdésének i) pontját.
(3) Amennyiben egy keretmegállapodást nem ezen irányelvvel összhangban ítéltek oda, az ajánlatkérő nem alkalmazhatja a 40. cikk (3) bekezdésének i) pontját.
(4) Az ajánlatkérő nem élhet vissza a keretmegállapodással a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából.
15. cikk
Dinamikus beszerzési rendszerek
(1) A tagállamok rendelkezhetnek a dinamikus beszerzési rendszerek ajánlatkérők általi használatának lehetőségéről.
(2) Dinamikus beszerzési rendszer létrehozása céljából az ajánlatkérő a nyílt eljárás szabályait követi annak minden szakaszában, egészen az e rendszer keretében megkötendő szerződések odaítéléséig. Valamennyi, a kiválasztási szempontokat teljesítő, az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak és az esetleges kiegészítő iratoknak megfelelő előzetes ajánlatot benyújtó ajánlattevőt fel kell venni a rendszerbe; az előzetes ajánlatok bármikor javíthatók, feltéve, hogy továbbra is megfelelnek az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak. A rendszer létrehozása és a szerződések e rendszer keretében történő odaítélése céljából az ajánlatkérő, a 48. cikk (2)-(5) bekezdésével összhangban, csak elektronikus eszközöket használhat.
(3) A dinamikus beszerzési rendszer létrehozása céljából az ajánlatkérő:
a) hirdetményt tesz közzé, amelyben egyértelműen közli, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz;
b) az ajánlattételhez szükséges dokumentációban feltünteti egyebek mellett az e rendszerben előirányzott beszerzések jellegét, továbbá a beszerzési rendszerrel, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásaival kapcsolatos valamennyi szükséges információt;
c) a hirdetmény közzétételétől kezdve és a rendszer érvényességének időtartama alatt, elektronikus úton korlátlan, közvetlen és teljes körű hozzáférést nyújt az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és minden kiegészítő irathoz, a hirdetményben pedig feltünteti azt az internetcímet, amelyen e dokumentumok megtekinthetők.
(4) Az ajánlatkérő a dinamikus beszerzési rendszer működésének teljes időtartama alatt biztosítja valamennyi gazdasági szereplő számára annak lehetőségét, hogy a (2) bekezdésben említett feltételek mellett előzetes ajánlatot nyújtson be és felvételt nyerjen a rendszerbe. Az ajánlatkérő az előzetes ajánlat benyújtásától számított legfeljebb 15 napon belül elvégzi az értékelést. Az értékelés időtartamát azonban meghosszabbíthatja, feltéve, hogy ez idő alatt nem bocsát ki ajánlati felhívást.
Az ajánlatkérő az első albekezdésben említett ajánlattevőt a lehető leghamarabb értesíti a dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételéről, illetve előzetes ajánlatának elutasításáról.
(5) Valamennyi szerződés ajánlati felhívás alapján jön létre. Az ajánlati felhívás kibocsátása előtt az ajánlatkérő egyszerűsített ajánlati felhívást tesz közzé, amelyben valamennyi érdekelt gazdasági szereplőt arra hívja fel, hogy a (4) bekezdéssel összhangban, az egyszerűsített felhívás elküldésétől számított 15 napnál nem rövidebb határidőn belül nyújtsa be előzetes ajánlatát. Az ajánlatkérő addig nem folytathatja az ajánlattételi felhívási eljárást, amíg valamennyi, az említett határidőn belül beérkezett előzetes ajánlat értékelését be nem fejezte.
(6) Az ajánlatkérő a rendszerben odaítélendő minden egyes szerződés tekintetében a rendszerbe felvett valamennyi ajánlattevőt felhívja arra, hogy nyújtsa be ajánlatát. Az ajánlatok benyújtására határidőt állapít meg.
Az ajánlatkérő annak az ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amely, illetve aki a dinamikus beszerzési rendszer létrehozásáról szóló hirdetményben megállapított bírálati szempontok alapján a legjobb ajánlatott tette. E szempontokat adott esetben az első albekezdésben említett felhívásban pontosítani is lehet.
(7) A dinamikus beszerzési rendszer működése legfeljebb négy évig tarthat, kivéve a kellően indokolt, rendkívüli eseteket.
Az ajánlatkérő nem használhatja ezt a rendszert a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására.
Az érdekelt gazdasági szereplők, illetve a rendszerben részt vevők terhére semmilyen díj nem számolható fel.
II. FEJEZET
Értékhatárok és kizáró rendelkezések
1. szakasz
Értékhatárok
16. cikk
Szerződési értékhatárok
Ezt az irányelvet olyan szerződésekre kell alkalmazni, amelyek a 19-26. cikkben foglalt kizárások alapján vagy a 30. cikknek megfelelően az adott tevékenység folytatása tekintetében nincsenek kizárva, és amelyek becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke eléri a következő értékhatárt:
a) árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében 499000 EUR;
b) építési beruházásra irányuló szerződések esetében 6242000 EUR.
17. cikk
A szerződések, keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek becsült értékének kiszámításához használt módszerek
(1) Egy szerződés becsült értékének kiszámítása az ajánlatkérő által becsült, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul. E számítás során figyelembe kell venni a becsült teljes összeget, beleértve az opció bármely formáját és a szerződés esetleges meghosszabbítását.
Amennyiben az ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.
(2) Az ajánlatkérő nem kerülheti meg ennek az irányelvnek az alkalmazását az építési beruházási projektek, a bizonyos mennyiséget elérő árubeszerzések és/vagy szolgáltatások felosztásával, illetve a szerződések becsült értékének kiszámítására szolgáló különleges módszerek alkalmazásával.
(3) A keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek tekintetében a figyelembe veendő becsült érték a megállapodás vagy a rendszer teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legnagyobb becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.
(4) A 16. cikk alkalmazásában az ajánlatkérő az építési beruházásra irányuló szerződés becsült értékébe beleszámítja mind az építési munkálatok költségét, mind pedig az építési munka kivitelezéséhez szükséges, általa az ajánlattevő részére teljesített árubeszerzés, illetve szolgáltatás értékét.
(5) Annak az árubeszerzésnek vagy szolgáltatásnak az értéke, amely nem szükséges egy adott építési beruházásra irányuló szerződés teljesítéséhez, nem adható hozzá az építési beruházásra irányuló szerződés értékéhez, amennyiben ennek az lenne az eredménye, hogy kivonná a szóban forgó áru beszerzését vagy szolgáltatás megrendelését ezen irányelv hatálya alól.
(6) a) Amennyiben egy építési projekt vagy valamely szolgáltatások igénybevétele egy időben odaítélt, több részből álló szerződés odaítélését eredményezheti, az összes ilyen tétel becsült összértékét figyelembe kell venni.
Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 16. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
Az ajánlatkérő azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke a szolgáltatások esetében 80000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át.
b) Amennyiben egy hasonló áruk beszerzésére irányuló ajánlat egy időben odaítélt, több részből álló szerződést eredményezhet, a 16. cikk alkalmazásakor az összes rész becsült összértékét figyelembe kell venni.
Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 16. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
Az ajánlatkérő azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke 80000 EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át.
(7) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan szerződések esetében, amelyek rendszeres jellegűek vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatók, a szerződés becsült értékét a következők alapján kell kiszámítani:
a) vagy az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke;
b) vagy az első szállítást követő 12 hónap, illetve költségvetési év - amennyiben az 12 hónapnál hosszabb - folyamán odaítélt, egymást követő szerződések becsült összértéke.
(8) Az árubeszerzést és szolgáltatást egyaránt tartalmazó szerződés becsült értéke kiszámításának alapja az árubeszerzések és szolgáltatások teljes értéke, függetlenül azok arányától. E számítás magában foglalja a beállítási és üzembe helyezési műveletek értékét is.
(9) Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy részletvételére irányul, a becsült szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:
a) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 12 hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha időtartama meghaladja a 12 hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték;
b) határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték 48-szorosa.
(10) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés becsült szerződési értékének kiszámításához szükség szerint a következő összegeket kell figyelembe venni:
a) biztosítási szolgáltatások esetén a fizetendő biztosítási díj és a díjazás egyéb módjai;
b) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetén a díjak, jutalékok, kamat és a díjazás egyéb módjai;
c) tervezési feladatokat is magukban foglaló szerződések esetén a fizetendő díjak és jutalékok, valamint a díjazás egyéb módjai.
(11) Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel a teljes árat, a becsült szerződési érték kiszámításának alapja a következő:
a) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;
b) határozatlan időtartamú vagy 48 hónapot meghaladó időtartamú szerződéseknél: a havi érték 48-szorosa.
2. szakasz
Szerződések és koncessziók, valamint különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések
1. ALSZAKASZ
18. cikk
Építési és szolgáltatási koncessziók
Ez az irányelv nem alkalmazható olyan, építési és szolgáltatási koncessziókra, amelyeket a 3-7. cikkben említett egy vagy több tevékenységet folytató ajánlatkérők ítélnek oda, amennyiben az ilyen koncesszió megadása e tevékenységek végzésére irányul.
2. ALSZAKASZ
Valamennyi ajánlatkérőre és valamennyi szerződéstípusra vonatkozó kizárások
19. cikk
Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések
(1) Ez az irányelv nem alkalmazható a harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződésekre, feltéve, hogy az ajánlatkérő semmiféle különleges vagy kizárólagos jogot nem élvez az ilyen szerződések tárgyának eladásával vagy bérbeadásával kapcsolatban, és feltéve, hogy más szervezetek az ajánlatkérőével azonos feltételek mellett szabadon értékesíthetik vagy adhatják bérbe az ilyen szerződések tárgyát.
(2) Az ajánlatkérők a Bizottságot kérésére tájékoztatják mindazokról a termék-, illetve tevékenységcsoportokról, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon termék-, illetve tevékenységcsoportok jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre az ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.
20. cikk
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt szerződések
(1) Ez az irányelv nem alkalmazható olyan szerződésekre, amelyeket az ajánlatkérő a 3-7. cikkben leírt tevékenységei folytatásától eltérő célra, vagy ilyen tevékenységeknek valamely harmadik országban történő, a Közösségen belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával nem járó körülmények között történő folytatására ítél oda.
(2) Az ajánlatkérők a Bizottságot kérésére tájékoztatják mindazokról a tevékenységekről, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azoknak a tevékenységcsoportoknak a jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre az ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.
21. cikk
Titkos vagy különleges biztonsági intézkedéseket igénylő szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazható olyan szerződésekre, amelyeket a tagállamok titkosnak nyilvánítanak, illetve amelyek teljesítését az érintett tagállamban hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, illetve amelyek esetében az adott tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme ezt igényli.
22. cikk
Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazható azokra a szerződésekre, amelyekre különböző eljárási szabályok irányadók, és amelyek odaítélése:
a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződésnek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra, szolgáltatásra vagy tervpályázatra vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt; minden megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 68. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal;
b) csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás alapján történt;
c) valamely nemzetközi szervezet egyedi eljárása alapján történt.
23. cikk
Kapcsolt vállalkozás, közös vállalat vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező ajánlatkérő számára odaítélt szerződések
(1) E cikk alkalmazásában "kapcsolt vállalkozás" az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a Szerződés 44. cikke (2) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv [27] [28] követelményei szerint összevonják az ajánlatkérő beszámolójával, illetve - az említett irányelv hatálya alá nem tartozó szervezetek esetében - az a vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve, ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében meghatározó befolyást gyakorolhat, vagy amely meghatározó befolyást gyakorolhat az ajánlatkérő felett, vagy amely az ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.
(2) Feltéve, hogy teljesülnek a (3) bekezdésben foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazható olyan szerződésekre, amelyeket:
a) valamely ajánlatkérő egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda; vagy
b) valamely, kizárólag ajánlatkérőkből álló, a 3-7. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely ezen ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.
(3) A (2) bekezdést:
a) szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a szolgáltatások tekintetében a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos forgalmának legalább 80 %-a e szolgáltatások azon vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;
b) árubeszerzésre irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha az áruszállítások tekintetében a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos forgalmának legalább 80 %-a ilyen árubeszállítások azon vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;
c) építési beruházásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha az építési beruházások tekintetében a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos forgalmának legalább 80 %-a ilyen építési beruházások azon vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.
Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó forgalmi adat, elegendő, ha a vállalkozás - főként üzleti előrejelzések segítségével - bizonyítja, hogy az a), a b) vagy a c) pontban említett forgalmi adatok valószínűsíthetőek.
Amennyiben egynél több, az ajánlatkérőhöz kapcsolt vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatást nyújt, árut szállít, illetve építési beruházást kivitelez, a fenti százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített szolgáltatásokból, áruszállításokból, illetve építési beruházásokból származó összforgalom figyelembevételével kell kiszámítani.
(4) Ez az irányelv nem alkalmazható azokra a szerződésekre, amelyeket:
a) valamely, kizárólag ajánlatkérőkből álló, a 3-7. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda ezen ajánlatkérők valamelyikének; vagy
b) valamely ajánlatkérő ítél oda egy olyan közös vállalatnak, amelynek tagja, feltéve, hogy a közös vállalatot azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, és feltéve, hogy a közös vállalatot létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalatot alkotó ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalat tagjai maradnak.
(5) Az ajánlatkérők a (2), a (3) és a (4) bekezdés alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot kérésére a következőkről tájékoztatják:
a) az érintett vállalkozások vagy közös vállalatok neve;
b) az érintett szerződések jellege és értéke;
c) olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy a szerződést elnyerő vállalkozás vagy közös vállalat és az ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel e cikk követelményeinek.
3. ALSZAKASZ
Valamennyi ajánlatkérőre, de csak a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó kizárások
24. cikk
Az ezen irányelv alkalmazási köréből kizárt egyes szolgáltatásokra irányuló szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazható azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya:
a) a föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése; az adásvételi vagy bérleti szerződés megkötése előtt, után vagy azzal egy időben, bármely formában kötött, pénzügyi szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések azonban ezen irányelv hatálya alá tartoznak;
b) választottbírói és békéltetési szolgáltatás;
c) az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás, különösen az ajánlatkérő által pénzeszközök vagy tőke előteremtése érdekében bonyolított ügylet;
d) munkaviszony;
e) kutatási és fejlesztési szolgáltatás - kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során -, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg.
25. cikk
Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazható arra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre, amelyet olyan szervezetnek ítélnek oda, amely a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében maga is ajánlatkérő szerv, vagy amelyet ajánlatkérő szervek társulásának ítélnek oda, olyan kizárólagos jog alapján, amelyet a Szerződéssel összeegyeztethető, kihirdetett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés értelmében e szervek élveznek.
4. ALSZAKASZ
Csak bizonyos ajánlatkérőkre vonatkozó kizárások
26. cikk
Bizonyos ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra odaítélt szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazható a következőkre:
a) víz vásárlására irányuló szerződésre akkor, ha azt a 4. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységek egyikét vagy mindkettőt folytató ajánlatkérő ítéli oda;
b) energiatermelés céljából energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra irányuló szerződésre akkor, ha azt a 3. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében vagy a 7. cikk a) pontjában említett tevékenységek valamelyikét folytató ajánlatkérő ítéli oda.
5. ALSZAKASZ
Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések, központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések, valamint a versenynek való közvetlen kitettség esetére vonatkozóan alkalmazandó általános eljárás
27. cikk
Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések
A 30. cikk sérelme nélkül, a Holland Királyság, az Egyesült Királyság, az Osztrák Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság - engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén - biztosítja, hogy a 93/676/EGK, a 97/367/EGK, a 2002/205/EK és a 2004/73/EK határozatban említett ágazatokban működő valamennyi szervezet:
a) tartsa be a megkülönböztetés-mentesség és a versenyen alapuló beszerzés elveit az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése során, különösen azon információkat illetően, amelyeket a szervezet a beszerzési szándékaival kapcsolatban a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsát;
b) tájékoztassa a Bizottságot az odaítélt szerződésekről, a földrajzi területeket kőolaj, földgáz, szén és egyéb szilárd tüzelőanyagok feltárása vagy kitermelése céljából hasznosító ajánlatkérőknek az általuk odaítélt szerződésekkel kapcsolatos információk Bizottság számára történő közlésére vonatkozó kötelezettségére irányadó feltételek meghatározásáról szóló, 93/327/EGK bizottsági határozatban [29] meghatározott feltételek szerint.
28. cikk
Fenntartott szerződések
A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek számára, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a közbeszerzési szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, amennyiben az érintett alkalmazottak többsége fogyatékos személy, akik - fogyatékosságuk jellege vagy súlyossága miatt - szokásos körülmények között nem folytathatnak keresőtevékenységet.
A pályázati felhívásként használt hirdetményben hivatkozni kell erre a cikkre.
29. cikk
Központi beszerző szervek által odaítélt szerződések és keretmegállapodások
(1) A tagállamok előírhatják, hogy az ajánlatkérők valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelhessenek meg építési beruházást, vásárolhassanak árukat és/vagy rendelhessenek meg szolgáltatásokat.
(2) Azokat az ajánlatkérőket, amelyek az 1. cikk (8) bekezdésében említett esetekben valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelnek meg építési beruházást, vásárolnak árut és/vagy rendelnek meg szolgáltatást, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek, amennyiben a központi beszerző szerv is megfelel az irányelvnek, illetve adott esetben a 2004/18/EK irányelvnek.
30. cikk
Eljárás egy adott tevékenység versenynek való közvetlen kitettségének megállapítására
(1) A 3-7. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat ezen irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában, az arra vonatkozó kérdést, hogy valamely tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok alapján kell eldönteni, amelyek megfelelnek a Szerződés versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek, mint például az érintett áruk vagy szolgáltatások jellemzői, a helyettesítő áruk vagy szolgáltatások megléte, az árak, valamint az, hogy van-e ténylegesen vagy potenciálisan az érintett árunak, illetve szolgáltatásnak egynél több szállítója, illetve szolgáltatója.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra a belépés nem korlátozott, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza a XI. mellékletben említett közösségi jogszabályok rendelkezéseit.
Ha az első albekezdés alapján nem vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés, bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad.
(4) Ha egy tagállam úgy ítéli meg, hogy - a (2) és a (3) bekezdésnek megfelelően - az (1) bekezdés alkalmazandó egy adott tevékenységre, erről értesíti a Bizottságot és tájékoztatja minden lényeges tényről, különösen az (1) bekezdésben megállapított feltételeknek való megfeleléssel kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, szükség esetén az adott tevékenységgel kapcsolatban illetékes független nemzeti szerv állásfoglalásával együtt.
Az érintett tevékenység folytatását lehetővé tevő szerződések a továbbiakban nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ha a Bizottság:
- a (6) bekezdéssel összhangban és az abban előírt határidőn belül az (1) bekezdés alkalmazhatóságát megállapító határozatot fogadott el, vagy
- az említett határidőn belül nem fogadott el az alkalmazhatóságról szóló határozatot.
Ha azonban a (3) bekezdés első albekezdése alapján vélelmezett az adott piacra való szabad belépés, és amennyiben az érintett tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti szerv megállapította az (1) bekezdés alkalmazhatóságát, az érintett tevékenység folytatását lehetővé tevő szerződések a továbbiakban nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, amennyiben a Bizottság a (6) bekezdésnek megfelelően és az abban meghatározott határidőn belül elfogadott határozattal nem állapította meg az (1) bekezdés alkalmazhatatlanságát.
(5) Ha az érintett tagállamban jogszabály úgy rendelkezik, az ajánlatkérők kérhetik a Bizottságtól, hogy a (6) bekezdésnek megfelelő határozattal állapítsa meg az (1) bekezdésnek egy adott tevékenységre történő alkalmazhatóságát. Ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot.
Ez a tagállam - a (2) és a (3) bekezdés figyelembevételével - tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, különösen az (1) bekezdésben megállapított feltételeknek való megfeleléssel kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, szükség esetén az adott tevékenységgel kapcsolatban illetékes független nemzeti szerv állásfoglalásával együtt.
A Bizottság saját kezdeményezésére is megkezdheti az (1) bekezdésnek egy adott tevékenységre történő alkalmazhatóságát megállapító határozat elfogadására irányuló eljárást. Ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot.
Ha a (6) bekezdésben megállapított időtartam végéig a Bizottság nem fogadott el az (1) bekezdésnek egy adott tevékenységre történő alkalmazhatóságával kapcsolatos határozatot, az (1) bekezdést alkalmazandónak kell tekinteni.
(6) A Bizottság számára az értesítés vagy a kérelem beérkezése napját követő első munkanapon kezdődő három hónapos időtartamot kell biztosítani az e cikk szerinti határozat elfogadására, a 68. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban. Ez az időtartam azonban kellően indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb három hónappal meghosszabbítható, különösen, ha az értesítésben vagy a kérelemben, vagy az ahhoz csatolt dokumentumban szereplő információ hiányos vagy pontatlan, illetve, ha a korábban közölt tények tekintetében lényeges változás következett be. Ez a meghosszabbítás csak egy hónap lehet abban az esetben, ha a (4) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott esetekben az adott tevékenységgel kapcsolatban illetékes független nemzeti szerv megállapította az (1) bekezdés alkalmazhatóságát.
Ha valamely tevékenység egy adott tagállamban már az e cikk szerinti eljárás tárgyát képezi, az ugyanazon tagállamban, ugyanazon tevékenységre vonatkozó további kérelmeknek az első kérelem tekintetében megkezdődött időtartam lejárta előtt történő benyújtása nem vezet új eljárás megindításához, és az ilyen kérelmet az első kérelem elbírálása keretében kell elbírálni.
A 68. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság elfogadja a (4), az (5) és a (6) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait.
E szabályoknak legalább a következőket kell tartalmazniuk:
a) az első albekezdésben említett három hónapos időtartam kezdete időpontjának és, amennyiben ezt az időtartamot meghosszabbítják, a meghosszabbítás időpontjának és időtartamának közzététele a Hivatalos Lapban, tájékoztatás céljából;
b) annak közzététele, hogy az (1) bekezdés a (4) bekezdés második vagy harmadik albekezdésével, vagy az (5) bekezdés negyedik albekezdésével összhangban alkalmazható; és
c) az érintett tevékenységgel kapcsolatban illetékes független szerv által az (1) és a (2) bekezdésre vonatkozó kérdések tekintetében elfogadott állásfoglalás továbbításának szabályai.
III. FEJEZET
Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandó szabályok
31. cikk
A XVIIA. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
A XVIIA. mellékletben felsorolt szolgáltatásokra irányuló szerződéseket a 34-59. cikkel összhangban kell odaítélni.
32. cikk
A XVIIB. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések
A XVIIB. mellékletben felsorolt szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélésére kizárólag a 34. és a 43. cikket kell alkalmazni.
33. cikk
Vegyes, a XVIIA. és a XVIIB. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására egyaránt irányuló szerződések
Azt a szerződést, amelynek egyszerre tárgya a XVIIA. mellékletben szereplő szolgáltatás és a XVIIB. mellékletben szereplő szolgáltatás, a 34-59. cikkel összhangban kell odaítélni, amennyiben a XVIIA. mellékletben felsorolt szolgáltatások értéke nagyobb, mint a XVIIB. mellékletben felsorolt szolgáltatásoké. Egyéb esetekben a szerződést a 34. és a 43. cikkel összhangban kell odaítélni.
IV. FEJEZET
A leírásokra és az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok
34. cikk
Műszaki leírás
(1) A XXI. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a szerződési dokumentációban, így az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, illetve kiegészítő dokumentumokban. Amennyire lehetséges, ezt a műszaki leírást a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőség szempontjai és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás figyelembevételével kell meghatározni.
(2) A műszaki leírásnak egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie valamennyi ajánlattevő számára, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a közbeszerzés verseny előtti megnyitását.
(3) A közösségi joggal összeegyeztethető, jogilag kötelező erejű nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, a műszaki leírást a következőképpen kell kidolgozni:
a) vagy a XXI. mellékletben meghatározott műszaki leírásra való hivatkozással és - a következő sorrendben - a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint a termékek felhasználására vonatkozó európai szabványokat közzétevő nemzeti szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások, nemzetközi szabványok, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek vagy - ezek hiányában - nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások. Valamennyi hivatkozást a "vagy azzal egyenértékű" kifejezésnek kell követnie;
b) vagy a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények alapján; ez utóbbi környezetvédelmi jellemzőket is tartalmazhat. E paramétereknek azonban kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, az ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;
c) vagy a b) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással;
d) vagy egyes jellemzők tekintetében az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig a b) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.
(4) Ha az ajánlatkérő él a (3) bekezdés a) pontjában említett leírásokra történő hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott leírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában az ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásokban meghatározott követelményeknek.
Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.
(5) Ha az ajánlatkérő él a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények megállapításának a (3) bekezdésben meghatározott lehetőségével, nem utasíthat vissza olyan, termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt átültető nemzeti szabványnak, európai műszaki tanúsítványnak, közös műszaki leírásnak, nemzetközi szabványnak vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszernek, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.
Az ajánlattevőnek az ajánlatában - az ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel - bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel az ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.
Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés
(6) Amennyiben az ajánlatkérők környezetvédelmi jellemzőket állapítanak meg a (3) bekezdés b) pontjában említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények tekintetében, használhatják az európai vagy nemzeti (illetve nemzetközi) ökocímkék vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes leírásokat, vagy szükség esetén azok egy részét, feltéve, hogy:
- ezek a leírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására,
- a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg,
- az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél - így kormányzati szerv, fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet - részt vehetett, és
- a leírások valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.
Az ajánlatkérők jelezhetik, hogy az ökocímkével ellátott termékek és szolgáltatások esetében vélelmezik az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapított műszaki leírásnak való megfelelést; el kell fogadniuk valamennyi megfelelő bizonyítási eszközt, mint például a gyártótól származó műszaki dokumentációt vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentést.
(7) "Elismert szervek": e cikk értelmében olyan vizsgáló és kalibráló laboratóriumok, valamint tanúsító és ellenőrző szervek, amelyek megfelelnek az alkalmazandó európai szabványoknak.
Az ajánlatkérők elfogadják a más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervek által kiadott tanúsítványokat.
(8) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével, a műszaki leírás nem hivatkozhat olyan adott márkára vagy forrásra, illetve különleges eljárásra, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, amely egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) és (4) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása; az ilyen hivatkozást a "vagy azzal egyenértékű" kifejezésnek kell kísérnie.
35. cikk
Műszaki leírások közlése
(1) Az ajánlatkérő kérésre a szerződés megszerzésében érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátja az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseiben rendszeresen említett műszaki leírásokat vagy azokat a műszaki leírásokat, amelyeket a 41. cikk (1) bekezdése szerinti időszakos előzetes tájékoztató hirdetmények tárgyát képező szerződésekhez alkalmazni kíván.
(2) Amennyiben e műszaki leírások az érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére álló dokumentumokon alapulnak, elegendő az e dokumentumokra való hivatkozás.
36. cikk
Változatok
(1) Ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szolgál a szerződés odaítélésének szempontjául, az ajánlatkérő figyelembe veheti az ajánlattevő által benyújtott és az ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatokat.
Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy engedélyezi-e változatok benyújtását, és ha igen, a változatoknak milyen minimumkövetelményeknek kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni.
(2) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélési eljárásai esetében azok az ajánlatkérők, amelyek az (1) bekezdés alapján engedélyezték változatok benyújtását, nem utasíthatnak el valamely változatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott változat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést eredményezne, mint árubeszerzésre irányulót, vagy inkább árubeszerzésre irányuló szerződést eredményezne, mint szolgáltatásnyújtásra irányulót.
37. cikk
Alvállalkozás
Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérőt arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat. Ennek megjelölése nem érinti a fő gazdasági szereplő felelősségének a kérdését.
38. cikk
Szerződésteljesítési feltételek
Az ajánlatkérő különleges feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy e feltételek összeegyeztethetők a közösségi joggal és szerepelnek a pályázati felhívásként használt hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. A szerződés teljesítésére irányadó feltételek különösen szociális és környezetvédelmi tárgyúak lehetnek.
39. cikk
Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek
(1) Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megnevezheti - vagy valamely tagállam által kötelezhető arra, hogy megnevezze - azt a szervet vagy szerveket, amelytől, illetve amelyektől a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségekről, amelyeket az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőket vagy a közbeszerzési eljárásban részvételre jelentkezőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették a szolgáltatásnyújtás helyén hatályos munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségeket.
Az első albekezdés nem sérti az 57. cikk alkalmazását.
V. FEJEZET
Eljárások
40. cikk
Nyílt, meghívásos és tárgyalásos eljárás alkalmazása
(1) Árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő az ezen irányelv céljaihoz igazított eljárásokat alkalmazza.
(2) Az ajánlatkérő az 1. cikk (9) bekezdésének a), b) és c) pontjában leírt eljárások bármelyikét választhatja, amennyiben, a (3) bekezdésre is figyelemmel, a 42. cikknek megfelelően pályázati felhívásra került sor.
(3) Az ajánlatkérő a következő esetekben előzetes pályázati felhívás nélkül is alkalmazhat szerződés-odaítélési eljárást:
a) amennyiben egy előzetes pályázati felhívással induló eljárás keretében nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen;
b) ha valamely szerződés kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja, és nem nyereségszerzésre vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezésére irányul, és amennyiben az ilyen szerződés odaítélése nem sérti azoknak a későbbi szerződéseknek a versenytárgyalás alapján történő odaítélését, amelyek kifejezetten ezeket a célokat szolgálják;
c) ha műszaki vagy művészeti, illetve a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződést csak egy meghatározott gazdasági szereplő teljesítheti;
d) amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és az előzetes pályázati felhívással induló tárgyalásos eljárások határideje nem tartható be;
e) a korábbi nyertes szállító általi olyan kiegészítő szállításokra irányuló árubeszerzési szerződés esetén, amelynek célja vagy a mindennapi áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;
f) a legelőször odaítélt projektben vagy az elsőként megkötött szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt a szerződés teljesítéséhez szükségessé vált kiegészítő építési munkák vagy szolgáltatások esetében, azzal a feltétellel, hogy a szerződést az eredeti szerződést teljesítő vállalkozónak, illetve szolgáltatónak ítélik oda:
- amennyiben az ilyen kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön a fő szerződéstől anélkül, hogy az ne okozna jelentős nehézségeket az ajánlatkérő számára, vagy
- amennyiben az ilyen kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások, bár az eredeti szerződés teljesítésétől különválaszthatók, feltétlenül szükségesek annak későbbi munkafázisaihoz;
g) építési beruházásra irányuló szerződések esetében, olyan új építési munkákat illetően, amelyek attól a vállalkozótól megrendelt munkák megismétléséből állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az első szerződést pályázati felhívást követően ítélték oda; amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ez az eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérő a 16. és a 17. cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor figyelembe veszi a későbbi építési munkák becsült összköltségét;
h) árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;
i) a keretmegállapodás alapján odaítélendő szerződések esetében, feltéve, hogy a 14. cikk (2) bekezdésében említett feltétel teljesül;
j) előnyös vásárlások esetében, amennyiben az árubeszerzésnél alkalom nyílik egy nagyon rövid ideig fennálló, különösen előnyös lehetőség kihasználására, amelynél az ár a rendes piaci áraknál lényegesen alacsonyabb;
k) akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás vagyonfelügyelőjétől vagy felszámolójától - csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében - különösen előnyös feltételek mellett történő árubeszerzés esetében;
l) amennyiben a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés egy, az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően szervezett tervpályázatot követő folyamat részét képezi, és a szerződést az alkalmazandó szabályok értelmében a pályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni; ez utóbbi esetben az összes nyertest meg kell hívni a tárgyalásokban való részvételre.
VI. FEJEZET
A közzététel és az átláthatóság szabályai
1. szakasz
A hirdetmények közzététele
41. cikk
Időszakos előzetes tájékoztatók és a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények
(1) Az ajánlatkérő - a XVA. mellékletben említett és a Bizottság által közzétett vagy a XX. melléklet 2. pontjának b) alpontjában leírt "felhasználói oldalán" általa közzétett, időszakos előzetes tájékoztató útján - évente legalább egyszer nyilvánosságra hozza a következőket:
a) árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét termékcsoportonként, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni, amennyiben a becsült összérték - figyelembe véve a 16. és a 17. cikk rendelkezéseit - legalább 750000 EUR.
A termékcsoportot az ajánlatkérő a CPV-nómenklatúrára való hivatkozással állapítja meg;
b) szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét a XVIIA. mellékletben felsorolt minden egyes szolgáltatáskategóriában, amelyeket az ajánlatkérő a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni, amennyiben a becsült összérték - figyelembe véve a 16. és a 17. cikk rendelkezéseit - legalább 750000 EUR;
c) építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon, építési beruházásra irányuló szerződések vagy keretmegállapodások alapvető jellemzőit, amelyeket az ajánlatkérő a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni, és amelyek becsült összértéke - figyelembe véve a 17. cikk rendelkezéseit - a 16. cikkben megállapított értékhatárt eléri.
Az a) és a b) pontban említett hirdetményeket a költségvetési év kezdete után a lehető leghamarabb el kell küldeni a Bizottságnak, vagy közzé kell tenni a felhasználói oldalon.
A c) pontban említett hirdetményt az ajánlatkérő által odaítélni kívánt építési beruházásra irányuló szerződés vagy keretmegállapodás tervét jóváhagyó döntés után a lehető leghamarabb el kell küldeni a Bizottságnak, vagy közzé kell tenni a felhasználói oldalon.
A felhasználói oldalukon időszakos előzetes tájékoztatót közzétevő ajánlatkérők elektronikus formában hirdetményt küldenek a Bizottságnak az időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény felhasználói oldalon történő közzétételéről, a hirdetmények elektronikus továbbításának a XX. melléklet 3. pontjában feltüntetett formátumával és eljárásával összhangban.
Az a), a b) és a c) pontban említett hirdetmények közzététele csak akkor kötelező, ha az ajánlatkérő él az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő csökkentésének a 45. cikk (4) bekezdésében megállapított lehetőségével.
Ez a bekezdés nem alkalmazható az előzetes pályázati felhívás nélküli eljárásoknál.
(2) Az ajánlatkérő különösen a jelentősebb projektjeire vonatkozó időszakos előzetes tájékoztatókat teheti közzé anélkül - vagy intézkedhet arról, hogy a Bizottság közzétegye azokat anélkül -, hogy megismételné a valamely időszakos előzetes tájékoztató hirdetményben korábban már közzétett információkat, feltéve, hogy egyértelműen felhívja a figyelmet arra, hogy ezek kiegészítő hirdetmények.
(3) Ha az ajánlatkérő az 53. cikkel összhangban minősítési rendszert kíván bevezetni, a rendszerről a XIV. mellékletben említett hirdetményt kell készíteni, feltüntetve a minősítési rendszer célját és a működésére vonatkozó szabályokhoz való hozzáférési lehetőséget. Ha a minősítési rendszer működésének időtartama három évnél hosszabb, a hirdetményt évente közzé kell tenni. Ha a minősítési rendszer alkalmazása rövidebb időtartamra szól, elegendő az első hirdetmény.
42. cikk
Pályázati felhívásként használt hirdetmények
(1) Az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében a pályázati felhívás a következőképpen tehető közzé:
a) a XVA. mellékletben említett időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény útján; vagy
b) a XIV. mellékletben említett, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján; vagy
c) a XIII. melléklet A., B. vagy C. pontjában említett hirdetmény útján.
(2) Dinamikus beszerzési rendszer esetében, a magára a rendszerre vonatkozó pályázati felhívás az (1) bekezdés c) pontjában említett hirdetmény útján történik, míg az ilyen rendszeren alapuló szerződésre vonatkozó pályázati felhívás a XIII. melléklet D. pontjában említett egyszerűsített hirdetmény útján történik.
(3) Amennyiben a pályázati felhívás időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény útján történik, a hirdetmény:
a) konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást;
b) tartalmazza azt, hogy a szerződést pályázati felhívásról szóló hirdetmény további közzététele nélküli meghívásos vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék; valamint
c) közzétételére a XX. melléklettel összhangban, legfeljebb 12 hónappal a 47. cikk (5) bekezdésében említett felhívás elküldésének napja előtt kerül sor. Ezenkívül az ajánlatkérő betartja a 45. cikkben megállapított határidőket.
43. cikk
Szerződés odaítéléséről szóló hirdetmények
(1) Az az ajánlatkérő, amely szerződést vagy keretmegállapodást ítélt oda, a szerződés vagy keretmegállapodás odaítélésétől számított két hónapon belül és a Bizottság által a 68. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően megállapítandó feltételek alapján, a szerződés odaítéléséről szóló, a XVI. mellékletben említett hirdetményt küld.
A 14. cikk (2) bekezdése szerinti, keretmegállapodás alapján odaítélt szerződések esetében az ajánlatkérő nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes szerződés esetében hirdetményt küldeni a szerződés-odaítélési eljárás eredményéről.
Az ajánlatkérő a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt az egyes szerződések odaítélését követő két hónapon belül küldi meg. E hirdetményeket azonban negyedévente össze is vonhatja. Ebben az esetben az egyes negyedévek végétől számított két hónapon belül küldi meg az összevont hirdetményeket.
(2) A XVI. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre szánt adatokat a XX. melléklettel összhangban kell közzétenni. Ezzel összefüggésben a Bizottság minden olyan szenzitív üzleti szempontot tiszteletben tart, amelyre az ajánlatkérő a beérkezett ajánlatok számára, a gazdasági szereplők személyére, illetve az árakra vonatkozó adatok továbbításakor esetleg felhívja a figyelmet.
(3) Ha az ajánlatkérő kutatási és fejlesztési szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést (a továbbiakban: K + F szerződés) ítél oda a 40. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelő, pályázati felhívás nélküli eljárás útján, a XVI. cikkel összhangban a teljesített szolgáltatások jellegére és mennyiségére vonatkozóan szolgáltatandó adatok körében elegendő, ha "kutatási és fejlesztési szolgáltatások"-at említ.
Ha az ajánlatkérő olyan K + F szerződést ítél oda, amely a 40. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelő, pályázati felhívás nélküli eljárás útján nem ítélhető oda, az üzleti titoktartás alapján korlátozhatja a XVI. melléklettel összhangban a teljesített szolgáltatások jellegére és mennyiségére vonatkozóan szolgáltatandó adatok körét.
Ilyen esetben az ajánlatkérő biztosítja, hogy az e bekezdés alapján közzétett adatok legalább olyan részletesek legyenek, mint a 42. cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett, pályázati felhívásról szóló hirdetményben szereplő adatok.
Ha az ajánlatkérő minősítési rendszert alkalmaz, a fent említett esetben biztosítja, hogy az ilyen adatok legalább olyan részletesek legyenek, mint a minősített szolgáltatók 53. cikk (7) bekezdésével összhangban összeállított jegyzékében említett kategória.
(4) A XVIIB. mellékletben felsorolt szolgáltatásokra vonatkozóan odaítélt szerződések esetében az ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie a hirdetményben, hogy beleegyezik annak közzétételébe.
(5) A XVI. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre nem szánt adatok egyszerűsített formában és a XX. melléklettel összhangban csak statisztikai célokra tehetők közzé.
44. cikk
A hirdetmények közzétételének formája és módja
(1) A hirdetményeknek a XIII., a XIV., a XVA., a XVB. és a XVI. mellékletben említett adatokat és adott esetben bármely más, az ajánlatkérő által hasznosnak ítélt adatot, a Bizottság által a 68. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott szabvány-formanyomtatványok formájában kell tartalmazniuk.
(2) Az ajánlatkérők által a Bizottságnak küldött hirdetményeket vagy a XX. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton, vagy más módon kell elküldeni.
A 41., a 42. és a 43. cikkben említett hirdetményeket a XX. melléklet 1. pontjának a) és b) alpontjában megállapított közzétételi technikai jellemzőknek megfelelően kell közzétenni.
(3) A XX. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton készített és továbbított hirdetményeket elküldésük után legkésőbb öt nappal közzé kell tenni.
Azokat a hirdetményeket, amelyeket nem elektronikus úton, nem a XX. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban továbbítanak, elküldésük után legkésőbb 12 nappal kell közzétenni. Azonban kivételes esetben a 42. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett hirdetményt az ajánlatkérő kérésére öt napon belül közzé kell tenni, feltéve, hogy a hirdetményt telefaxon küldték.
(4) A hirdetményt teljes terjedelmében, a Közösség valamely, az ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni, és ez az eredeti nyelvi változat tekintendő az egyetlen hiteles szövegnek. A többi hivatalos nyelven az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását kell közzétenni.
A hirdetmények Bizottság általi közzétételének költségeit a Közösség viseli.
(5) A hirdetmény és annak tartalma a Bizottság részére történő elküldésének időpontja előtt nemzeti szinten nem tehető közzé.
A nemzeti szinten közzétett hirdetmények nem tartalmazhatnak a Bizottságnak elküldött vagy a 41. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a felhasználói oldalon közzétett hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a hirdetmény Bizottság részére történő feladásának vagy a felhasználói oldalon történő közzétételének az időpontját.
Az időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény az ebben a formában történt közzétételéről szóló hirdetménynek a Bizottság részére történő feladása előtt nem tehető közzé a felhasználói oldalon; és tartalmaznia kell e feladás időpontját.
(6) Az ajánlatkérőnek tudnia kell bizonyítani a hirdetmények feladásának időpontját.
(7) A Bizottság visszaigazolja az ajánlatkérőnek az elküldött adatok közzétételét, megemlítve e közzététel időpontját. Ez a visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.
(8) Az ajánlatkérő az (1)-(7) bekezdéssel összhangban közzétehet olyan hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá.
2. szakasz
Határidők
45. cikk
A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők
(1) A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő különös figyelmet fordít a szerződés összetettségére és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időre, az e cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.
(2) Nyílt eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlati felhívás feladásának napjától számított 52 nap.
(3) Előzetes pályázati felhívással induló meghívásos és tárgyalásos eljárásnál a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
a) a 42. cikk (1) bekezdésnek c) pontja alapján közzétett hirdetményre vagy egy ajánlatkérőnek a 47. cikk (5) bekezdése szerinti felhívására benyújtott részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidő általános szabályként a hirdetmény, illetve felhívás feladásának időpontjától számított legalább 37 nap, és semmiképpen nem lehet 22 napnál kevesebb, ha a hirdetményt nem elektronikus úton vagy telefaxon küldik meg közzétételre, illetve 15 napnál kevesebb, ha a hirdetményt ilyen módon továbbították;
b) az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidőt az ajánlatkérő és a kiválasztott jelentkezők kölcsönös megállapodással rögzíthetik, feltéve, hogy az összes jelentkezőnek azonos idő áll rendelkezésére az ajánlatok elkészítésére és benyújtására;
c) amennyiben nincs lehetőség megállapodásra az ajánlatok beérkezési határidejére vonatkozóan, az ajánlatkérő jelöl ki egy, főszabályként legalább 24 napos határidőt, amely semmiképpen nem lehet kevesebb az ajánlati felhívás időpontjától számított 10 napnál.
(4) Ha az ajánlatkérő a 41. cikk (1) bekezdésében említett időszakos előzetes tájékoztató hirdetményt tett közzé a XX. melléklettel összhangban, az ajánlatok beérkezésének minimális határideje nyílt eljárásban általános szabályként legalább 36 nap, de semmiképpen nem lehet a hirdetmény elküldésének napjától számított 22 napnál rövidebb.
Ezek a csökkentett határidők akkor megengedettek, ha az időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény a XVA. melléklet I. részében előírt adatokon kívül tartalmazza a XVA. melléklet II. részében előírt valamennyi adatot, amennyiben ez utóbbi adatok a hirdetmény közzétételekor rendelkezésre állnak, és a hirdetményt a 42. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett hirdetmény elküldése előtt legalább 52 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.
(5) Amennyiben a hirdetményeket - az adattovábbításnak a XX. melléklet 3. pontjában leírt formátumával és eljárásaival összhangban - elektronikus úton készítik el és továbbítják, a meghívásos és tárgyalásos eljárásokban a részvételi jelentkezések és a nyílt eljárásokban az ajánlatok beérkezésének határideje hét nappal csökkenthető.
(6) Kivéve a (3) bekezdés b) pontjával összhangban, kölcsönös megállapodás útján rögzített határidők esetét, a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárások során az ajánlatok beérkezésének határideje további öt nappal csökkenthető, amennyiben az ajánlatkérő - a XX. melléklettel összhangban - elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely más kiegészítő irathoz a pályázati felhívásként használt hirdetmény közzétételének az időpontjától. A hirdetménynek tartalmaznia kell azt az internetcímet, amelyen e dokumentáció elérhető.
(7) Nyílt eljárásoknál a (4), az (5) és a (6) bekezdésben előírt csökkentések kumulatív hatása semmiképpen nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő a hirdetmény elküldésétől számított 15 napnál rövidebb legyen.
Ha azonban a hirdetményt nem telefaxon vagy elektronikus úton továbbítják, a (4), az (5) és a (6) bekezdésben előírt csökkentések kumulatív hatása a nyílt eljárásban semmiképpen nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő a hirdetmény elküldésétől számított 22 napnál rövidebb legyen.
(8) A (4), az (5) és a (6) bekezdésben előírt csökkentések kumulatív hatása semmiképpen nem eredményezheti azt, hogy a 42. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint közzétett hirdetményre vagy az ajánlatkérőnek a 47. cikk (5) bekezdése szerinti felhívására küldött részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidő a hirdetmény, illetve a felhívás elküldésétől számított 15 napnál rövidebb legyen.
Meghívásos és tárgyalásos eljárások esetében a (4), az (5) és a (6) bekezdésben előírt csökkentések kumulatív hatása semmiképpen nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő - kivéve a (3) bekezdés b) pontjával összhangban, kölcsönös megállapodás útján rögzített határidőt - az ajánlati felhívás elküldésétől számított 10 napnál rövidebb legyen.
(9) Ha bármely okból az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és a kiegészítő iratok vagy további információ rendelkezésre bocsátása, bár időben kérték, a 46. és a 47. cikkben említett határidőn belül nem történt meg, vagy amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése, vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, az ajánlatok beérkezésének határidejét ennek megfelelően meg kell hosszabbítani - kivéve a (3) bekezdés b) pontjával összhangban, kölcsönös megállapodás útján rögzített határidőket -, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.
(10) Az e cikkben megállapított határidők összefoglaló táblázata a XXII. mellékletben található.
46. cikk
Nyílt eljárások: ajánlattételhez szükséges dokumentáció, kiegészítő iratok és további információ
(1) Nyílt eljárások esetében, amennyiben az ajánlatkérő nem nyújt a 45. cikk (6) bekezdésével összhangban, elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely kiegészítő irathoz, az ajánlattételhez szükséges dokumentációt és a kiegészítő iratokat a kérelem beérkezésétől számított hat napon belül meg kell küldeni a gazdasági szereplőknek, feltéve, hogy azt az ajánlattétel határideje előtt kellő időben kérték.
(2) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vonatkozó további információt, feltéve, hogy kellő időben kérték, az ajánlatkérő vagy az illetékes szervezeti egység az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal bocsátja rendelkezésre.
47. cikk
Ajánlattételre vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások
(1) A meghívásos és a tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott jelentkezőket ajánlattételre, illetve a tárgyalásban való részvételre. A jelentkezőknek küldött felhívás a következők valamelyikét tartalmazza:
- vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és az esetleges kiegészítő iratok egy-egy példányát, vagy
- az első francia bekezdésben említett, ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és kiegészítő iratokhoz való hozzáférésre történő hivatkozást, amennyiben azokat a 45. cikk (6) bekezdésével összhangban elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetővé tették.
(2) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és/vagy bármely kiegészítő irat a szerződés-odaítélési eljárásért felelős ajánlatkérőtől eltérő szervezetnél található, a felhívásnak tartalmaznia kell azt a címet, ahonnan az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és az említett iratok megkérhetők, tartalmaznia kell adott esetben az ezen iratok megkérésére vonatkozó határidőt, az iratokért fizetendő összeget és a fizetés módját. Az illetékes szervezeti egység a kérés beérkezése után haladéktalanul megküldi a dokumentációt a gazdasági szereplőnek.
(3) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra vagy a kiegészítő iratokra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy azokat kellő időben kérték, az ajánlatkérő vagy az illetékes szervezeti egység az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal küldi meg.
(4) Ezenkívül a felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) adott esetben a kiegészítő iratok megkérésének határidejét, valamint az ilyen iratokért fizetendő összeg nagyságát és a fizetési feltételeket;
b) az ajánlatok beérkezésének utolsó napját, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit;
c) bármely közzétett hirdetményre való hivatkozást;
d) a csatolandó iratok megnevezését;
e) a szerződés odaítélésének szempontjait, ha a pályázati felhívásként használt, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben nem szerepelnek;
f) a szerződés-odaítélési szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendjét, amennyiben a hirdetmény, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció ezt az információt nem tartalmazza.
(5) Amennyiben a pályázati felhívás eszköze időszakos előzetes tájékoztató hirdetmény, az ajánlatkérő a későbbiekben valamennyi jelentkezőt felhívja arra, hogy az ajánlattevők vagy a tárgyalásban részt vevők kiválasztásának megkezdése előtt az adott szerződésre vonatkozó részletes tájékoztatás alapján erősítse meg részvételi szándékát.
Ennek a felhívásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) jelleg és mennyiség, beleértve a kiegészítő szerződésekre vonatkozó valamennyi opciót, és - amennyiben lehetséges - az ezen opciók gyakorlására várhatóan rendelkezésre álló idő; megújítható szerződések esetében a jelleg és a mennyiség, valamint - amennyiben lehetséges - a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatásnyújtásra irányuló pályázatok jövőbeli hirdetményei közzétételének várható időpontja;
b) az eljárás típusa: meghívásos vagy tárgyalásos;
c) adott esetben az áruszállítás vagy az építési beruházás, illetve a szolgáltatások teljesítése megkezdésének vagy befejezésének időpontja;
d) az ajánlati felhívás iránti kérelem beküldésének végső határideje és a cím, amelyre e kérelmeket küldeni kell, valamint a kérelem nyelve vagy nyelvei;
e) a szerződést odaítélő szervezet címe, valamint az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és az egyéb iratok megszerzéséhez szükséges információ;
f) a gazdasági szereplőktől megkövetelt gazdasági és technikai feltételek, pénzügyi biztosítékok és adatok;
g) a közbeszerzési eljárással összefüggő iratok megszerzéséért fizetendő összeg nagysága és a fizetés módja;
h) az ajánlati felhívás tárgyát képező szerződés formája: adásvétel, bérlet, lízing vagy részletvétel, illetve ezek bármilyen kombinációja; és
i) a szerződés-odaítélési szempontok és azok súlyozása vagy adott esetben e szempontok fontossági sorrendje, amennyiben az előzetes tájékoztató hirdetmény vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, illetve az ajánlati vagy a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívás ezt az információt nem tartalmazza.
3. szakasz
Kommunikáció és tájékoztatás
48. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
(1) Az e címben említett valamennyi kommunikáció és információcsere - az ajánlatkérő választása szerint - postai úton, telefaxon, a (4) és az (5) bekezdésnek megfelelően elektronikus úton, a (6) bekezdésben említett esetekben és körülmények között telefonon, vagy pedig e módokat kombinálva bonyolítható.
(2) A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, és így nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljáráshoz való hozzáférését.
(3) A kommunikációt, az információcserét és az adattárolást olyan módon kell végezni, hogy az biztosítsa az adatok sértetlenségének, valamint az ajánlatok és részvételi jelentkezések bizalmasságának megőrzését, továbbá azt, hogy az ajánlatkérő csak azután vizsgálja meg az ajánlatok és a részvételi jelentkezések tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.
(4) Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetés-mentességet, valamint általánosan elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel együttműködőképesnek kell lenniük.
(5) Az ajánlatok elektronikus továbbításához és átvételéhez használt eszközökre, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközökre a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információt - az adatvédelmi kódolást is beleértve - az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani. Ezen kívül az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük a XXIV. mellékletben szereplő követelményeknek;
b) a tagállamok az 1999/93/EK irányelv 5. cikkének megfelelően előírhatják, hogy az elektronikus ajánlatokat - az említett cikk (1) bekezdésével összhangban - fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni;
c) a tagállamok önkéntes akkreditációs rendszereket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn, amelyek célja, hogy az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalát emeljék;
d) az ajánlattevők, illetve a részvételre jelentkezők vállalják, hogy az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések benyújtására megállapított határidő lejárta előtt benyújtják az 52. cikk (2) és (3) bekezdésében, az 53. és az 54. cikkben említett dokumentumokat, tanúsítványokat és nyilatkozatokat, amennyiben azok elektronikus formátumban nem állnak rendelkezésre.
(6) A részvételi jelentkezések továbbítására a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) a közbeszerzési eljárásban való részvételre vonatkozó jelentkezést írásban vagy telefonon kell megtenni;
b) ha a részvételi jelentkezést telefonon teszik meg, azt a beérkezésére megállapított határidő lejárta előtt írásban meg kell erősíteni;
c) az ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a telefaxon küldött részvételi jelentkezést postai vagy elektronikus úton erősítsék meg, amennyiben jogi bizonyítás céljából szükséges. Az ajánlatkérőnek minden ilyen követelményt - a megerősítés postai vagy elektronikus úton történő elküldésének határidejével együtt - fel kell tüntetnie a pályázati felhívásként használt hirdetményben vagy a 47. cikk (5) bekezdésében említett felhívásban.
49. cikk
A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása
(1) Az ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőket a keretmegállapodás megkötésével, szerződés odaítélésével vagy dinamikus beszerzési rendszerbe való felvétellel kapcsolatos döntésekről, beleértve a keretmegállapodás megkötésének mellőzésére, a pályázat tárgyát képező szerződés odaítélésének mellőzésére, az eljárás újraindítására és a dinamikus beszerzési rendszer bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntések indokát; ezt a tájékoztatást az ajánlatkérőnek - kérésre - írásban kell megadnia.
(2) Az érintett fél kérésére az ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatást ad:
- a sikertelen jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól,
- a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve - a 34. cikk (4) és (5) bekezdésében említett esetekben - az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek,
- minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről.
Az erre rendelkezésre álló idő semmiképpen nem haladhatja meg az írásbeli kérelem beérkezésétől számított 15 napot.
Az ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére, illetve dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételre vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben ezen információ közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy bizonyos - magán vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, beleértve azon gazdasági szereplő érdekeit, amelynek, illetve akinek a szerződést odaítélték, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
(3) Minősítési rendszert létrehozó és működtető ajánlatkérők hat hónapon belül tájékoztatják a kérelmezőket a minősítésre vonatkozó döntésükről.
Ha a döntéshozatal a kérelem benyújtásától számított négy hónapnál több időt vesz igénybe, az ajánlatkérő a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt a hosszabb időtartam indokairól és kérelme elfogadásának vagy elutasításának időpontjáról.
(4) Azon kérelmezőket, amelyek minősítését elutasítják, a lehető leghamarabb - mindenképpen a döntéshozataltól számított legfeljebb 15 napon belül - tájékoztatni kell erről a döntésről és az elutasítás okairól. Az okoknak az 53. cikk (2) bekezdésében említett minősítési szempontokon kell alapulniuk.
(5) Minősítési rendszert létrehozó és működtető ajánlatkérő valamely gazdasági szereplő minősítését csak az 53. cikk (2) bekezdésben említett minősítési szempontokon alapuló okok miatt szüntetheti meg. A minősítés megszüntetésére vonatkozó szándékot előzetesen - a minősítés várható megszüntetése előtt legalább 15 nappal, a javasolt intézkedés indokával vagy indokaival együtt - írásban kell közölni a gazdasági szereplővel.
50. cikk
Az odaítélt szerződésekre vonatkozóan tárolandó adatok
(1) Az ajánlatkérő minden egyes szerződés tekintetében azokat a megfelelő adatokat őrzi meg, amelyek lehetővé teszik számára, hogy egy későbbi időpontban indokolni tudja a következőkkel kapcsolatos döntéseket:
a) a gazdasági szereplők minősítése és kiválasztása, valamint a szerződések odaítélése;
b) előzetes pályázati felhívás nélküli eljárások alkalmazása, a 40. cikk (3) bekezdésének megfelelően;
c) az I. cím II. fejezetében és az e cím II. fejezetében előírt eltérések értelmében e cím III-VI. fejezete alkalmazásának mellőzése.
Az ajánlatkérő megteszi a megfelelő lépéseket az elektronikus úton folytatott szerződés-odaítélési eljárások menetének dokumentálása érdekében.
(2) Az adatokat a szerződés odaítélésének időpontjától számított legalább négy éven keresztül meg kell őrizni annak érdekében, hogy ezen időszak alatt az ajánlatkérő a Bizottságnak - kérésére - meg tudja adni a szükséges felvilágosítást.
VII. FEJEZET
Az eljárás menete
51. cikk
Általános rendelkezések
(1) A közbeszerzési eljárások résztvevőinek kiválasztása céljából:
a) az az ajánlatkérő, amely az 54. cikk (1), (2) vagy (4) bekezdésével összhangban szabályokat és szempontokat határozott meg az ajánlattevők, illetve részvételre jelentkezők kizárására, kizárja azokat a gazdasági szereplőket, amelyek megfelelnek e szabályoknak és szempontoknak;
b) az említett ajánlatkérő az 54. cikk alapján megállapított objektív szabályokkal és szempontokkal összhangban választja ki az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket;
c) meghívásos és pályázati felhívással induló tárgyalásos eljárásoknál az említett ajánlatkérő adott esetben az 54. cikkel összhangban csökkenti az a) és a b) pont alapján kiválasztott jelentkezők számát.
(2) Amennyiben a pályázati felhívás minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján és a pályázati felhívás tárgyát képző egyes szerződések odaítélésére irányuló eljárásban részt vevők kiválasztása céljából történik, az ajánlatkérő:
a) az 53. cikk rendelkezéseivel összhangban minősíti a gazdasági szereplőket;
b) az ekként minősített gazdasági szereplőkre alkalmazza az (1) bekezdés azon rendelkezéseit, amelyek meghívásos vagy tárgyalásos eljárásokra vonatkoznak.
(3) Az ajánlatkérő ellenőrzi, hogy a kiválasztott ajánlattevők által benyújtott ajánlatok megfelelnek-e az ajánlatokra alkalmazandó szabályoknak és követelményeknek, és az 55. és 57. cikkben megállapított szempontok alapján ítéli oda a szerződést.
1. szakasz
Minősítés és minőségi kiválasztás
52. cikk
Adminisztratív, műszaki és pénzügyi feltételek, valamint tanúsítványok, vizsgálatok és bizonyítékok kölcsönös elismerése
(1) A meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban történő részvételre való kiválasztáskor, a minősítésre vonatkozó döntés meghozatalakor, illetve a szempontok és szabályok naprakésszé tételekor az ajánlatkérő:
a) nem alkalmaz egyes gazdasági szereplők esetében olyan adminisztratív, műszaki vagy pénzügyi feltételeket, amelyeket más gazdasági szereplők esetében nem alkalmazna;
b) nem követel meg olyan vizsgálatokat vagy bizonyítékokat, amelyek egy már rendelkezésre álló objektív bizonyítékot szolgáltatnának.
(2) Ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítványt kér, akkor a tanúsítással kapcsolatos európai szabványsorozatnak megfelelő szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia.
Az ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat. A gazdasági szereplőktől el kell fogadnia az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is.
(3) Építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseknél és csak indokolt esetekben, az ajánlatkérő a gazdasági szereplő műszaki alkalmasságának ellenőrzése érdekében megkövetelheti azon környezetvédelmi vezetési intézkedések feltüntetését, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítésekor alkalmazni tud. Ilyen esetben, ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos környezetvédelmi vezetési szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását kéri, akkor az EMAS-ra, vagy a tanúsítással kapcsolatos közösségi jogszabályoknak, illetve a vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő szervek által tanúsított, vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia.
Az ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat. A gazdasági szereplőktől el kell fogadnia az egyenértékű környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb bizonyítékait is.
53. cikk
Minősítési rendszerek
(1) Az ajánlatkérő, ha kívánja, a gazdasági szereplők minősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet.
A minősítési rendszert létrehozó és működtető ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a gazdasági szereplők bármikor kérhessék minősítésüket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendszer különböző minősítési fokozatokból állhat.
A rendszert az ajánlatkérő által megállapítandó objektív minősítési szempontok és szabályok alapján kell működtetni.
Amennyiben e szempontok és szabályok műszaki leírásokat is tartalmaznak, a 34. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. A szempontok és szabályok igény szerint frissíthetők.
(3) A (2) bekezdésben említett minősítési szempontok és szabályok tartalmazhatják a 2004/18/EK irányelv 45. cikkében felsorolt kizárási szempontokat, az abban megállapított feltételek szerint.
Amennyiben az ajánlatkérő a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ajánlatkérő szerv, e szempontoknak és szabályoknak tartalmazniuk kell a 2004/18/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kizárási szempontokat.
(4) Amennyiben a (2) bekezdésben említett minősítési szempontok és szabályok a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitására vonatkozó követelményeket tartalmaznak, a gazdasági szereplő szükség esetén egyéb szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a közötte és e szervezetek között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő számára, hogy ezek az erőforrások a minősítési rendszer érvényességének teljes időtartama alatt rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 11. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(5) Amennyiben a (2) bekezdésben említett minősítési szempontok és szabályok a gazdasági szereplő műszaki és/vagy szakmai alkalmasságára vonatkozó követelményeket tartalmaznak, a gazdasági szereplő szükség esetén egyéb szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a közötte és e szervezetek között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő számára, hogy ezek az erőforrások a minősítési rendszer érvényességének teljes időtartama alatt rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a szükséges erőforrásokat a gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátják.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 11. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(6) A (2) bekezdésben említett minősítési szempontokat és szabályokat kérésre a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani. E szempontok és szabályok frissítéséről az érdekelt gazdasági szereplőket tájékoztatni kell.
Ha az ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy bizonyos egyéb szervezetek vagy szervek minősítési rendszere megfelel saját követelményeinek, akkor az érdekelt gazdasági szereplőkkel közli e szervezetek vagy szervek nevét.
(7) A minősített gazdasági szereplőkről írásbeli nyilvántartást kell vezetni; e nyilvántartás a minősítés hatálya alá tartozó szerződéstípusok szerint kategóriákra osztható.
(8) Minősítési rendszer létrehozásakor, illetve működtetésekor az ajánlatkérőnek különösen a következő rendelkezéseket kell tiszteletben tartania: a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményekre vonatkozóan a 41. cikk (3) bekezdését, a minősítés iránti kérelmet benyújtott gazdasági szereplők tájékoztatására vonatkozóan a 49. cikk (3), (4) és (5) bekezdését, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján történő pályázati felhívás esetén a résztvevők kiválasztására vonatkozóan az 51. cikk (2) bekezdését, továbbá az adminisztratív, műszaki és pénzügyi feltételek, valamint tanúsítványok, vizsgálatok és bizonyítékok kölcsönös elismerése vonatkozásában az 52. cikket.
(9) Amennyiben a pályázati felhívás minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján történik, a meghívásos eljárásban részt vevő ajánlattevőket, illetve a tárgyalásos eljárás résztvevőit az ilyen rendszerrel összhangban, a minősített jelentkezők közül kell kiválasztani.
54. cikk
A minőségi kiválasztás szempontjai
(1) A nyílt eljáráshoz kiválasztási szempontokat meghatározó ajánlatkérő a szempontok meghatározását a gazdasági szereplők rendelkezésére álló objektív szabályokkal és szempontokkal összhangban végzi.
(2) A meghívásos vagy tárgyalásos eljáráshoz részvételre jelentkezőket kiválasztó ajánlatkérő a jelentkezők kiválasztását az általa meghatározott és a gazdasági szereplők rendelkezésére álló objektív szabályok és szempontok szerint végzi.
(3) Meghívásos vagy tárgyalásos eljárásnál a szempontok alapulhatnak azon az objektív szükségleten, hogy az ajánlatkérőnek a jelentkezők számát a közbeszerzési eljárás sajátos jellemzői és az eljárás lefolytatásához szükséges erőforrások egyensúlyának szükségessége által indokolt szintre kell csökkentenie. A kiválasztott jelentkezők számával kapcsolatban azonban figyelembe kell venni a megfelelő verseny biztosításának szükségességét is.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett szempontok tartalmazhatják a 2004/18/EK irányelv 45. cikkében felsorolt kizárási szempontokat, az abban megállapított feltételek szerint.
Amennyiben az ajánlatkérő a 2 cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ajánlatkérő szerv, az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett szempontoknak és szabályoknak tartalmazniuk kell a 2004/18/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kizárási szempontokat.
(5) Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett szempontok a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitására vonatkozó követelményeket tartalmaznak, a gazdasági szereplő szükség esetén és egy adott szerződés tekintetében egyéb szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a közötte és az e szervezetek között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő számára, hogy a szükséges erőforrások rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 11. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(6) Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett szempontok a gazdasági szereplő műszaki és/vagy szakmai alkalmasságára vonatkozó követelményeket tartalmaznak, a gazdasági szereplő szükség esetén és egy adott szerződés tekintetében egyéb szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a közötte és az e szervezetek között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő számára, hogy a szerződés teljesítéséhez ezek az erőforrások a rendelkezésére fognak állni, például olyan módon, hogy bemutatja az említett szervezetek arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a szükséges erőforrásokat a gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátják.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 11. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
2. szakasz
A szerződés odaítélése
55. cikk
A szerződés odaítélésének szempontjai
(1) Az egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül, az ajánlatkérő a szerződéseket a következő szempontok alapján ítéli oda:
a) ha a szerződés odaítélése az ajánlatkérő szempontjából gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján történik, a kérdéses szerződés tárgyától függően olyan különböző szempontok alapján, mint például a szállítási vagy a teljesítési határidő, a folyó költségek, a költséghatékonyság, a minőség, az esztétikai és a funkcionális jellemzők, a műszaki érték, a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, a pótalkatrészek biztosítására vonatkozó kötelezettség, az ellátás biztonsága és az ár; egyébként pedig
b) kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás szempontja alapján.
(2) A harmadik albekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az ajánlatkérő minden egyes, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározásához kiválasztott szempont tekintetében megállapítja annak relatív súlyozását.
Ezeket a súlyozásokat - megfelelő maximális terjedelem megadása mellett - egy skálán lehet kifejezni.
Amennyiben az ajánlatkérő véleménye szerint a súlyozás bizonyítható okokból nem lehetséges, az ajánlatkérőnek a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie.
A relatív súlyozást, illetve a fontossági sorrendet - az esetnek megfelelően - a pályázati felhívásként használt hirdetményben, a 47. cikk (5) bekezdésében említett, szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, az ajánlati vagy tárgyalási felhívásban, vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban kell feltüntetni.
56. cikk
Az elektronikus árverés alkalmazása
(1) A tagállamok rendelkezhetnek az elektronikus árverés ajánlatkérők általi alkalmazásának lehetőségéről.
(2) Előzetes pályázati felhívással induló nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a szerződés odaítélését elektronikus árverés előzze meg, amennyiben a szerződési feltételek pontosan meghatározhatók.
Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árverés megtartható a 15. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződésekre vonatkozó pályázat kiírásakor is.
Az elektronikus árverés a következőkön alapul:
a) vagy kizárólag az árakon, amennyiben a szerződést a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján ítélik oda;
b) vagy az árakon és/vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban feltüntetett ajánlati összetevők új értékein, amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szerint ítélik oda.
(3) Az elektronikus árverés tartása mellett döntő ajánlatkérőnek e tényt fel kell tüntetnie a pályázati felhívásként használt hirdetményben.
Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció többek között a következőket foglalja magában:
a) azon összetevők, amelyek értéke elektronikus árverés tárgyát képezi, feltéve, hogy ezek az összetevők számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;
b) a benyújtható értékeknek esetleges felső határa, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó leírásból következik;
c) az elektronikus árverés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;
d) az elektronikus árverés menetére vonatkozó lényeges információk;
e) az ajánlattevők árverésen való részvételének feltételei, és különösen a licitáláshoz adott esetben megkövetelt minimális eltérések;
f) a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályozásokkal és műszaki leírásokkal kapcsolatos lényeges információk.
(4) Az ajánlatkérő, mielőtt elektronikus árverést tartana, a meghatározott szerződés-odaítélési szemponttal/szempontokkal és az azok tekintetében rögzített súlyozással összhangban elvégzi az ajánlatok teljes körű első értékelését.
Minden, elfogadható ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy nyújtson be új árakat és/vagy új értékeket; a felhívásnak tartalmaznia kell minden szükséges információt az alkalmazott elektronikus berendezéshez történő egyéni csatlakozással kapcsolatban, és meg kell jelölnie az elektronikus árverés kezdetének napját és időpontját. Az elektronikus árverés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árverés legkorábban a felhívások feladása után két munkanappal kezdődhet meg.
(5) Amennyiben a szerződést a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda, a felhíváshoz az adott ajánlatnak az 55. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében előírt súlyozással összhangban végzett teljes körű értékelése eredményét csatolni kell.
A felhívásnak azt az elektronikus árverés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak a pályázati felhívásként használt hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő súlyozását; e célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.
Amennyiben a változatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell előírni.
(6) Az ajánlatkérőnek az elektronikus árverés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul elegendő információval kell ellátnia ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő egyéb benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó információt is közölhet, feltéve, hogy ennek lehetősége szerepel az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. Ezen kívül bármikor közzéteheti az árverés adott szakaszában részt vevők számát. Azonban az elektronikus árverés egyik szakaszában sem fedheti fel az ajánlattevők kilétét.
(7) Az ajánlatkérő az elektronikus árverést a következő variációk közül egy vagy több módszert alkalmazva zárja le:
a) az árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltünteti az előre megállapított napot és időpontot;
b) lezárja abban az esetben, ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek. Ilyenkor az ajánlatkérő az elektronikus árverésben való részvételre irányuló felhívásban feltünteti, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árverés lezárásáig;
c) lezárja, ha az elektronikus árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban megállapított árverési szakaszok befejeződtek.
Amennyiben az ajánlatkérő úgy döntött, hogy az elektronikus árverést a c) ponttal összhangban - esetleg azt a b) pontban megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva - zárja le, az árverésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetni minden egyes árverési szakasz ütemtervét.
(8) Az elektronikus árverés lezárása után az ajánlatkérő a szerződést az 55. cikkel összhangban, az elektronikus árverés eredményei alapján ítéli oda.
(9) Az ajánlatkérő nem élhet vissza az elektronikus árverés alkalmazásával és azt nem használhatja úgy, hogy ezáltal a versenyt akadályozza, korlátozza vagy torzítsa, vagy a szerződésnek a pályázati felhívásként használt hirdetményben és az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott tárgyát megváltoztassa.
57. cikk
Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat
(1) Ha egy adott szerződés esetében az ajánlatok az áruhoz, építményhez vagy szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmaznak, az ajánlatkérő - mielőtt elutasítaná ezeket az ajánlatokat - írásban megkéri az ajánlat általa lényegesnek ítélt alkotóelemeinek jellemzőit.
Ezek a jellemzők különösen a következőkre vonatkozhatnak:
a) a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatások és az építési módszerek gazdaságossága;
b) a választott műszaki megoldások és/vagy az ajánlattevő számára az áruk leszállításához, a szolgáltatásnyújtáshoz vagy az építési beruházás kivitelezéséhez rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;
c) az ajánlattevő által kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházás eredetisége;
d) az építési beruházás, szolgáltatásnyújtás vagy árubeszerzés teljesítésének helyén hatályos munkavédelmi rendelkezéseknek és munkafeltételeknek való megfelelés;
e) az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján és a benyújtott bizonyítékok figyelembevételével ellenőrzi ezeket az alkotóelemeket.
(3) Amennyiben az ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő ellenszolgáltatás azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő az ajánlatkérő által megállapított kellő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatást törvényesen szerezte. Az ajánlatot ilyen körülmények között elutasító ajánlatkérő erről a tényről köteles tájékoztatni a Bizottságot.
3. szakasz
Harmadik országból származó termékekre vonatkozó ajánlatok, és az ezen országokkal fennálló kapcsolatok
58. cikk
Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok
(1) Ezt a cikket azokra az ajánlatokra kell alkalmazni, amelyek olyan harmadik országokból származó termékekre vonatkoznak, amelyekkel a Közösség nem kötött olyan többoldalú vagy kétoldalú megállapodást, amely a közösségi vállalkozások számára az e harmadik országok piacaihoz való összehasonlítható és tényleges hozzáférést biztosítana. E cikk nem sérti a Közösség és a tagállamok harmadik országokkal szemben fennálló kötelezettségeit.
(2) Bármely, árubeszerzésre irányuló szerződés odaítélése érdekében tett ajánlat elutasítható, ha a harmadik országokból származó termékeknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelettel [30] összhangban meghatározott aránya meghaladja az ezen ajánlat részét képező termékek összértékének 50 %-át. E cikk alkalmazásában a távközlési hálózati berendezésekben alkalmazott szoftvereket termékeknek kell tekinteni.
(3) A második albekezdésre is figyelemmel, amennyiben az 55. cikkben meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján két vagy több ajánlat egyenértékűnek tekinthető, azokat az ajánlatokat kell előnyben részesíteni, amelyeket a (2) bekezdés alapján nem lehet elutasítani. Az ezen ajánlatokban szereplő árakat e cikk alkalmazásában egyenértékűnek kell tekinteni, amennyiben az árkülönbség nem haladja meg a 3 %-ot.
Mindazonáltal egy ajánlat nem részesíthető előnyben egy másik ajánlattal szemben az első albekezdés értelmében, ha annak elfogadása esetén az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, a meglévő felszereléstől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, az üzemeltetésben és a karbantartásban műszaki nehézségeket, illetve aránytalanul nagy költségeket eredményezne.
(4) E cikk alkalmazásában nem lehet figyelembe venni a harmadik országokból származó termékek (2) bekezdésben említett arányának meghatározásánál azokat a harmadik országokat, amelyekre az (1) bekezdésnek megfelelően ezen irányelv rendelkezéseinek hatályát egy tanácsi határozattal kiterjesztették.
(5) A Bizottság a Tanács részére - első alkalommal az ezen irányelv hatálybalépését követő első év második felében - éves beszámolót készít az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken a közösségi vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférésével kapcsolatban folytatott többoldalú vagy kétoldalú tárgyalások során elért előrelépésről, illetve minden olyan eredményről, amelyet ilyen tárgyalások útján értek el, továbbá a megkötött megállapodások gyakorlati végrehajtásáról.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel eljárva - e fejlemények fényében - módosíthatja e cikk rendelkezéseit.
59. cikk
Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok
(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan általános - akár jogi, akár ténybeli - nehézségről, amellyel vállalkozásaik szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések harmadik országokban történő elnyerése tekintetében szembesültek, és amelyekről beszámoltak.
(2) A Bizottság a Tanács részére 2005. december 31-ig, majd azt követően rendszeres időközönként jelentést készít a harmadik országokbeli szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekhez való hozzájutásról és az ezen országokkal e tárgykörben, különösen a WTO keretében folyó tárgyalások során elért előrehaladásról.
(3) A Bizottság az érintett harmadik ország megkeresése révén törekszik orvosolni a helyzetet, amennyiben - akár a (2) bekezdésben említett jelentések, akár más információk alapján - megállapítja, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésével kapcsolatban valamely harmadik ország:
a) nem biztosít a közösségi vállalkozások számára a piachoz való olyan tényleges hozzáférést, amely hasonló ahhoz, amelyet a Közösség biztosít az adott ország vállalkozásai számára; vagy
b) nem biztosít a közösségi vállalkozások számára nemzeti bánásmódot vagy a nemzeti vállalkozások rendelkezésére álló versenylehetőségekkel azonos lehetőségeket; vagy
c) az egyéb harmadik országokból származó vállalkozásokat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint a közösségi vállalkozásokat.
(4) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan - akár jogi, akár ténybeli -, a XXIII. mellékletben felsorolt nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásából következő nehézségről, amellyel vállalkozásaik akkor szembesültek, amikor megpróbáltak harmadik országban elnyerni szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseket, és amelyekről e vállalkozások beszámoltak.
(5) A (3) és a (4) bekezdésben említett körülmények között a Bizottság bármikor javasolhatja a Tanácsnak, hogy hozzon olyan határozatot, amellyel a határozatban megállapítandó időtartamra felfüggeszti vagy korlátozza a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseknek a következők részére történő odaítélését:
a) az érintett harmadik ország joga által szabályozott vállalkozások;
b) az a) pontban említett vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozásként működő, a Közösségben bejegyzett székhellyel rendelkező, de tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban nem álló vállalkozások;
c) olyan ajánlatokat benyújtó vállalkozások, amelyek tárgya az érintett harmadik országból származó szolgáltatás.
A Tanács haladéktalanul és minősített többséggel jár el.
A Bizottság ezeket az intézkedéseket saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére javasolhatja.
(6) E cikk nem sérti a Közösségnek harmadik országokkal szemben fennálló, a közbeszerzésről szóló, különösen a WTO keretrendszerében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeit.
III. CÍM
SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁSRA IRÁNYULÓ TERVPÁLYÁZATOKRA IRÁNYADÓ SZABÁLYOK
60. cikk
Általános rendelkezés
(1) A tervpályázat szervezésére vonatkozó szabályoknak összhangban kell lenniük e cikk (2) bekezdésével, valamint a 61. és a 63-66. cikkel, és e szabályokat a pályázaton való részvételben érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani.
(2) A tervpályázaton való részvétel nem korlátozható:
a) valamely tagállam területére vagy területének egy részére tett hivatkozással;
b) azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a pályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük.
61. cikk
Értékhatárok
(1) Ezt a címet azokra a közbeszerzési eljárás részeként szervezett, szolgáltatásnyújtásra irányuló tervpályázatokra kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke legalább 499000 EUR. E bekezdés alkalmazásában "értékhatár" a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke, beleértve a résztvevőket illető esetleges díjakat és/vagy a részükre kifizetendő összegeket.
(2) Ezt a címet alkalmazni kell valamennyi olyan tervpályázatra, amelynél a résztvevőket illető pályázati díjak és a részükre teljesítendő kifizetések teljes összege legalább 499000 EUR.
E bekezdés alkalmazásában "értékhatár" a díjak és kifizetések teljes összege, beleértve azon, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés hozzáadottérték-adó nélküli becsült értékét, amely a későbbiekben a 40. cikk (3) bekezdése alapján köthető meg, ha az ajánlatkérő a pályázati felhívásban nem zárja ki hasonló szerződések odaítélését.
62. cikk
Kizárt tervpályázatok
Ez a cím nem alkalmazható:
1. a 20., a 21. és a 22. cikkben említettekkel azonos esetben, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélése érdekében szervezett pályázatok tekintetében;
2. az érintett tagállamban olyan tevékenység végzésére szervezett tervpályázatok tekintetében, amelynél bizottsági határozat állapította meg a 30. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságát, vagy az említett rendelkezés ugyanazon cikk (4) bekezdésének második vagy harmadik albekezdése, illetve (5) bekezdésének negyedik albekezdése alapján minősül alkalmazandónak.
63. cikk
A közzététel és az átláthatóság szabályai
(1) A tervpályázatot szervezni kívánó ajánlatkérő a pályázati felhívást pályázati hirdetmény útján teszi meg. A tervpályázatot szervező ajánlatkérő az eredményt hirdetmény útján teszi közzé. A pályázati felhívásnak a XVIII. mellékletben szereplő adatokat, a tervpályázat eredményéről szóló hirdetménynek pedig a XIX. mellékletben szereplő adatokat kell tartalmaznia, a Bizottság által a 68. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban elfogadott formátumnak és szabvány-formanyomtatványnak megfelelően.
A tervpályázat eredményéről szóló hirdetményt a tervpályázat lezárását követő két hónapon belül, a Bizottság által a 68. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban megállapítandó feltételek szerint kell eljuttatni a Bizottság részére. Ezzel összefüggésben a Bizottság minden olyan szenzitív üzleti szempontot tiszteletben tart, amelyre az ajánlatkérő - a beérkezett projektek vagy tervek számára, a gazdasági szereplők személyére vagy az ajánlatban szereplő árakra vonatkozó adatok továbbításakor - esetleg felhívja a figyelmet.
(2) A 44. cikk (2)-(8) bekezdését a tervpályázatokkal kapcsolatos hirdetményekre is alkalmazni kell.
64. cikk
Kommunikációs eszközök
(1) A 48. cikk (1), (2) és (4) bekezdését a pályázatokkal kapcsolatos valamennyi közlésre alkalmazni kell.
(2) Az adattovábbításnak, az információcserének és az adattárolásnak olyan módon kell történnie, hogy biztosítsa a pályázati résztvevők által szolgáltatott valamennyi adat sértetlenségének és bizalmas jellegének megőrzését, és azt, hogy a bírálóbizottság a tervek és projektek tartalmát csak az azok beadására vonatkozó határidő lejárta után ismerje meg.
(3) A tervek és projektek elektronikus átvételéhez használt eszközökre a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) a tervek és projektek elektronikus benyújtásához szükséges, leírásokra vonatkozó információnak - az adatvédelmi kódolást is beleértve - az érdekelt felek rendelkezésére kell állnia. Ezen kívül, a tervek és projektek elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük a XXIV. melléklet követelményeinek;
b) a tagállamok önkéntes akkreditációs rendszereket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn, amelyek célja, hogy az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalát emeljék.
65. cikk
A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők kiválasztása és a bírálóbizottság
(1) Tervpályázatok szervezésekor az ajánlatkérő az ezen irányelv rendelkezéseihez hozzáigazított eljárásokat alkalmazza.
(2) Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt pályázók, az ajánlatkérőnek világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelöltek számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.
(3) A bírálóbizottság kizárólag a pályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha a pályázat résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.
66. cikk
A bírálóbizottság döntései
(1) A bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit és alakítja ki véleményét.
(2) A pályázók által benyújtott terveket és projekteket a bírálóbizottság névtelenül és kizárólag a pályázati felhívásban meghatározott szempontok alapján vizsgálja meg.
(3) A bírálóbizottság a tagjai által aláírt jelentésben állapítja meg a projektek rangsorolását, amelyet az egyes projektek pozitív jellemzői alapján határoz meg, és a jelentésben feltünteti megjegyzéseit, valamint a tisztázást igénylő kérdéseket.
(4) A névtelenséget a bírálóbizottság véleményének kinyilvánításáig, illetve döntésének meghozataláig kell tiszteletben tartani.
(5) A pályázókat szükség esetén fel lehet kérni, hogy a projektek bármely vonatkozásának tisztázása érdekében válaszoljanak a bírálóbizottság által a jegyzőkönyvben rögzített kérdésekre.
(6) A bírálóbizottság tagjai és a pályázók közötti párbeszédről teljes körű jegyzőkönyvet kell készíteni.
IV. CÍM
STATISZTIKAI KÖTELEZETTSÉGEK, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
67. cikk
Statisztikai kötelezettségek
(1) A tagállamok a 68. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően meghatározandó szabályok szerint gondoskodnak arról, hogy a Bizottság évente kapjon tagállamok szerinti és a I-X. mellékletben említett tevékenységcsoportok szerinti bontású statisztikai jelentést a 16. cikkben megállapított értékhatárok alatt odaítélt olyan szerződések összértékéről, amelyek, ha az értékhatárokat figyelmen kívül lehetne hagyni, ezen irányelv hatálya alá tartoznának.
(2) A tagállamok a II., a III., az V., a IX. és a X. mellékletben említett tevékenységcsoportok tekintetében gondoskodnak arról, hogy az előző évben odaítélt szerződésekről legkésőbb 2004. október 31-ig - és azt követően minden évben október 31-ig - a Bizottság statisztikai jelentést kapjon, a 68. cikk (2) bekezdésében előírt eljárás szerint megállapítandó szabályokkal összhangban. A statisztikai jelentésnek tartalmaznia kell a Megállapodás megfelelő alkalmazásáról való meggyőződéshez szükséges információkat.
Az első albekezdésben előírt információk nem foglalják magukban a XVIIA. melléklet 8. kategóriájában szereplő K + F szolgáltatásokra, a XVIIA. melléklet 5. kategóriájában szereplő olyan távközlési szolgáltatásokra, amelyek CPV-rovata megegyezik a 7524-es, a 7525-ös és a 7526-os CPC-hivatkozási számmal, valamint a XVIIB. mellékletben szereplő szolgáltatásokra irányuló szerződésekre vonatkozó információkat.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti szabályokat olyan módon kell megállapítani, hogy biztosítsák azt, hogy:
a) az adminisztráció egyszerűsítése érdekében az alacsonyabb értékű szerződések kizárhatók legyenek, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a statisztikák használhatóságát;
b) a szolgáltatott információ bizalmas jellegét tiszteletben tartsák.
68. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottság munkáját a 71/306/EGK tanácsi határozat [31] 1. cikkével létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
69. cikk
Az értékhatárok felülvizsgálata
(1) A Bizottság 2004. április 30-tól kétévente megvizsgálja és, amennyiben a második albekezdésre tekintettel szükséges, a 68. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban felülvizsgálja a 16. cikkben megállapított értékhatárokat.
Ezen értékhatárok nagyságának a kiszámítása az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus hónap utolsó napján véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, SDR-ben kifejezett átlagos napi értékén alapul. Az ilyen módon felülvizsgált értékekhatárokat szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra, a Megállapodásban előírt, hatályos, SDR-ben kifejezett értékhatárok tiszteletben tartása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat elvégzésével egy időben a Bizottság - a 68. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban -a 61. cikkben (tervpályázatok) megállapított értékhatárokat a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandó, felülvizsgált értékhatárokhoz igazítja.
Az (1) bekezdéssel összhangban megállapított, a monetáris unióban tagsággal nem rendelkező tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett értékhatárok nagyságát főszabály szerint 2004. január 1-jétől kétévente felül kell vizsgálni. Ezen értékek kiszámítása e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus hónap utolsó napján véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.
(3) Az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárokat, azok nemzeti pénznemben kifejezett értékét és a (2) bekezdésben említett kiigazított értékhatárokat a Bizottság a felülvizsgálatot követő november hónap elején közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
70. cikk
Módosítások
A Bizottság a 68. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban módosíthatja a következőket:
a) az ajánlatkérők I-X. mellékletben található jegyzékeit, hogy azok megfeleljenek a 2-7. cikkben megállapított szempontoknak;
b) a 41., a 42., a 43. és a 63. cikkben említett hirdetmények elkészítésének, továbbításának, átvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének eljárásait;
c) a CPV-nómenklatúra meghatározott rovataira a hirdetményekben történő konkrét hivatkozás módját;
d) a XVII. bekezdésben található nómenklatúra hivatkozási számait, amennyiben az nem változtatja meg az irányelv tárgyi hatályát, valamint a hirdetményekben a CPV-nómenklatúrának a szolgáltatáskategóriákon belüli meghatározott rovataira történő hivatkozás módját;
e) a XII. bekezdésben található nómenklatúra hivatkozási számait, amennyiben az nem változtatja meg az irányelv tárgyi hatályát, valamint a hirdetményekben e nómenklatúra meghatározott rovataira történő konkrét hivatkozás módját;
f) a XI. mellékletet;
g) az adatküldés és -közzététel XX. mellékletben említett eljárásait, a műszaki fejlődés miatt vagy adminisztratív okokból;
h) az elektronikus átvételre szolgáló eszközöknek a XXIV. melléklet a), f) és g) pontjában említett műszaki adatait és jellemzőit;
i) az adminisztrációnak a 67. cikk (3) bekezdésében előírt egyszerűsítése érdekében a 67. cikk (1) és (2) bekezdésében említett statisztikai jelentések elkészítésének, továbbításának, átvételének, lefordításának, összegyűjtésének és szétküldésének eljárásait;
j) a 69. cikk (1) bekezdésének és (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított számítási módszerek technikai részleteit.
71. cikk
Az irányelv végrehajtása
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2006. január 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Az első albekezdésben előírt határidő lejárta után a tagállamok az ezen irányelv 6. cikkének való megfeleléshez szükséges rendelkezések bevezetésére egy legfeljebb 35 hónapos további időtartamot vehetnek igénybe.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
A 30. cikk rendelkezéseit 2004. április 30-tól kell alkalmazni.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
72. cikk
Ellenőrző mechanizmusok
A vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelvnek [32] megfelelően, a tagállamok eredményes, elérhető és átlátható mechanizmusok segítségével biztosítják ennek az irányelvnek a végrehajtását.
E célra - egyebek mellett - független szervet jelölhetnek ki vagy hozhatnak létre.
73. cikk
Hatályon kívül helyezés
A tagállamoknak a XXV. mellékletben megállapított, a nemzeti jogba való átültetés határidejére vonatkozó kötelezettségei sérelme nélkül, a 93/38/EGK irányelv hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a XXVI. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
74. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
75. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2004. március 31-én.