RÅDETS AFGØRELSE 2008/976/RIA
af 16. december 2008
om Det Europæiske Retlige Netværk
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 31 og artikel 34, stk. 2, litra c),
under henvisning til initiativ fra Kongeriget Belgien, Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik og Kongeriget Sverige
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved fælles aktion 98/428/RIA oprettede Rådet Det Europæiske Retlige Netværk (2), der har vist sig at være nyttigt med henblik på at lette det retlige samarbejde i straffesager.
(2)
I henhold til artikel 6 i konventionen om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (3) foregår gensidig retshjælp ved direkte kontakter mellem de kompetente judicielle myndigheder. Denne decentralisering af den gensidige retshjælp er nu gennemført i stor udstrækning.
(3)
Princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser i straffesager gennemføres gradvis. Det bekræfter ikke blot princippet om direkte kontakter mellem de kompetente judicielle myndigheder; det fremskynder også procedurerne og gør dem rent judicielle.
(4)
Virkningen af disse ændringer på det retlige samarbejde er blevet yderligere forstærket af EU-udvidelsen i 2004 og 2007. Som følge af denne udvikling er Det Europæiske Retlige Netværk endnu mere nødvendigt nu end dengang, det blev oprettet, og det bør derfor styrkes.
(5)
Ved afgørelse 2002/187/RIA (4) oprettede Rådet Eurojust for at forbedre koordineringen og samarbejdet mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. I afgørelse 2002/187/RIA anføres, at Eurojust opretholder privilegerede forbindelser med Det Europæiske Retlige Netværk, som bygger på samråd og komplementaritet.
(6)
Fem års sameksistens mellem Eurojust og Det Europæiske Retlige Netværk har vist, at det er nødvendigt både at bevare de to strukturer og at afklare forholdet mellem dem.
(7)
Intet i denne afgørelse er at forstå som en indskrænkning af den uafhængighed, som kontaktpunkterne måtte have i henhold til national lovgivning.
(8)
Det er nødvendigt at styrke det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne og til det formål at gøre det muligt for Det Europæiske Retlige Netværks kontaktpunkter og Eurojust at kommunikere direkte og mere effektivt gennem en sikker telekommunikationsforbindelse, når som helst det er påkrævet.
(9)
Fælles aktion 98/428/RIA bør derfor ophæves og afløses af denne afgørelse -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse
Det netværk af retlige kontaktpunkter, der er oprettet mellem medlemsstaterne i henhold til fælles aktion 98/428/RIA, i det følgende benævnt »Det Europæiske Retlige Netværk«, fortsætter med at operere i overensstemmelse med denne afgørelse.
Artikel 2
Struktur
1. Det Europæiske Retlige Netværk består, under hensyn til den enkelte medlemsstats forfatningsmæssige bestemmelser, retlige traditioner og interne struktur, af de centrale myndigheder, som har ansvaret for det internationale retlige samarbejde, og de judicielle eller andre kompetente myndigheder, som varetager specifikke opgaver som led i det internationale samarbejde.
2. Hver medlemsstat opretter i henhold til sine interne regler og sin interne kompetencefordeling et eller flere kontaktpunkter, idet den sørger for effektiv dækning af hele sit område.
3. Hver medlemsstat udpeger blandt kontaktpunkterne en national korrespondent for Det Europæiske Retlige Netværk.
4. Hver medlemsstat udpeger en korrespondent for Det Europæiske Retlige Netværks tekniske aspekter.
5. Hver medlemsstat sørger for, at dens kontaktpunkter har funktioner i relation til det retlige samarbejde i straffesager og fyldestgørende kendskab til et andet EU-sprog end medlemsstatens eget officielle sprog, da det er nødvendigt at kunne kommunikere med kontaktpunkterne i de øvrige medlemsstater.
6. En retsembedsmand, der i henhold til Rådets fælles aktion 96/277/RIA af 22. april 1996 om udveksling af retsembedsmænd som forbindelsespersoner med henblik på at forbedre det retlige samarbejde mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (5) udpeges som forbindelsesperson i en medlemsstat og varetager opgaver svarende til dem, der påhviler kontaktpunkterne i henhold til denne afgørelses artikel 4, skal af den medlemsstat, der udpeger retsembedsmanden som forbindelsesperson i det enkelte tilfælde, tilknyttes Det Europæiske Retlige Netværk og den sikre telekommunikationsforbindelse, jf. denne afgørelses artikel 9, efter bestemmelser, der fastsættes af denne medlemsstat.
7. Kommissionen udpeger et kontaktpunkt for de områder, som henhører under dens kompetence.
8. Det Europæiske Retlige Netværk skal have et sekretariat, der har ansvaret for at administrere netværket.
Artikel 3
Netværkets funktioner
Det europæiske retlige netværk varetager navnlig følgende tre funktioner:
a)
bistand til at lette etableringen af hensigtsmæssige kontakter mellem de forskellige medlemsstaters kontaktpunkter med henblik på varetagelsen af de i artikel 4 omhandlede opgaver
b)
tilrettelæggelse af regelmæssige møder mellem medlemsstaternes repræsentanter efter bestemmelserne i artikel 5 og 6
c)
løbende tilvejebringelse af en vis mængde ajourførte baggrundsoplysninger, navnlig via et passende telekommunikationsnet, efter bestemmelserne i artikel 7, 8 og 9.
Artikel 4
Kontaktpunkternes opgaver
1. Kontaktpunkterne er aktive mellemled, der skal lette det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår bekæmpelsen af grov kriminalitet i dens forskellige former. De står til rådighed for de stedlige judicielle myndigheder og andre kompetente myndigheder i deres egen medlemsstat, for de øvrige medlemsstaters kontaktpunkter og for de øvrige medlemsstaters stedlige judicielle og andre kompetente myndigheder, således at disse kan etablere de mest hensigtsmæssige direkte kontakter.
De kan, i det omfang det er nødvendigt, rejse for at mødes med andre medlemsstaters kontaktpunkter efter aftale mellem de berørte administrationer.
2. Kontaktpunkterne leverer de juridiske og praktiske oplysninger, som de stedlige judicielle myndigheder i deres egen medlemsstat samt de øvrige medlemsstaters kontaktpunkter og stedlige judicielle myndigheder har brug for, med henblik på at sætte disse i stand til at udarbejde en anmodning om retligt samarbejde på den mest hensigtsmæssige måde eller at forbedre det retlige samarbejde i almindelighed.
3. Kontaktpunkterne deltager i og fremmer på deres respektive niveau tilrettelæggelsen af kurser i retligt samarbejde for deres medlemsstats kompetente myndigheder, hvis det er hensigtsmæssigt i samarbejde med Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere.
4. Den nationale korrespondent skal ud over at varetage sine opgaver som kontaktpunkt, jf. stk. 1-3, især
a)
i sin egen medlemsstat være ansvarlig for spørgsmål vedrørende netværkets interne funktion, herunder koordineringen af anmodninger om oplysninger og af svar fra de kompetente nationale myndigheder
b)
være hovedansvarlig for kontakten med Det Europæiske Retlige Netværks sekretariat, herunder deltage i de møder, der er omhandlet i artikel 6
c)
efter anmodning afgive udtalelse om udpegelsen af nye kontaktpunkter.
5. Korrespondenten for Det Europæiske Retlige Netværks tekniske aspekter, der også kan være det i stk. 1-4 omhandlede kontaktpunkt, sørger for, at oplysninger om vedkommendes medlemsstat, jf. artikel 7, stilles til rådighed og ajourføres i overensstemmelse med artikel 8.
Artikel 5
Formålet med plenarmøder mellem kontaktpunkter og mødesteder herfor
1. Formålet med plenarmøder inden for rammerne af Det Europæiske Retlige Netværk, som mindst tre kontaktpunkter pr. medlemsstat skal indbydes til at deltage i, er:
a)
at give kontaktpunkterne mulighed for at lære hinanden at kende og udveksle erfaringer, især om, hvordan netværket fungerer
b)
at være et forum for drøftelse af de praktiske og juridiske problemer, som medlemsstaterne er stødt på i forbindelse med det retlige samarbejde, navnlig for så vidt angår gennemførelsen af de foranstaltninger, der er vedtaget af Den Europæiske Union.
2. Den relevante erfaring, der tilvejebringes inden for Det Europæiske Retlige Netværk, videreformidles til Rådet og Kommissionen, således at den kan bruges som grundlag for drøftelser om eventuelle ændringer af de gældende bestemmelser og praktiske forbedringer af det internationale retlige samarbejde.
3. De i stk. 1 nævnte møder tilrettelægges regelmæssigt og mindst tre gange om året. Én gang om året kan mødet holdes i Rådets lokaler i Bruxelles eller i Eurojusts lokaler i Haag. Der indbydes to kontaktpunkter pr. medlemsstat til de møder, der afholdes i Rådets lokaler og i Eurojust.
Der kan også holdes andre møder i medlemsstaterne, således at alle medlemsstaters kontaktpunkter kan mødes med andre af værtsmedlemsstatens myndigheder end dens kontaktpunkter og aflægge besøg hos specifikke myndigheder i den pågældende medlemsstat, som varetager opgaver som led i internationalt retligt samarbejde eller som led i bekæmpelsen af visse former for grov kriminalitet. Kontaktpunkterne deltager i disse møder for egen regning.
Artikel 6
Møder mellem korrespondenterne
1. De nationale korrespondenter for Det Europæiske Retlige Netværk holder møde på ad hoc-basis mindst en gang om året samt i det omfang, medlemmerne finder det hensigtsmæssigt; den nationale korrespondent i den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet, indkalder til møderne og tager også hensyn til medlemsstaternes ønsker om, at korrespondenterne skal mødes. På disse møder drøftes især administrative spørgsmål i tilknytning til netværket.
2. Korrespondenterne for Det Europæiske Retlige Netværks tekniske aspekter holder møde på ad hoc-basis mindst en gang om året samt i det omfang, medlemmerne finder det hensigtsmæssigt; korrespondenten for tekniske aspekter i den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet, indkalder til møderne. På møderne drøftes de spørgsmål, der er nævnt i artikel 4, stk. 5.
Artikel 7
Oplysninger formidlet inden for Det Europæiske Retlige Netværk
Sekretariatet for Det Europæiske Retlige Netværk stiller følgende oplysninger til rådighed for kontaktpunkterne og de kompetente judicielle myndigheder:
a)
fyldestgørende oplysninger om kontaktpunkterne i hver enkelt medlemsstat, om nødvendigt med angivelse af disses kompetence internt i medlemsstaten
b)
et informationsteknologiredskab, der gør det muligt for en medlemsstats anmodende eller udstedende myndighed at identificere den kompetente myndighed i en anden medlemsstat, der skal modtage og fuldbyrde dens anmodning og afgørelser om retligt samarbejde, herunder vedrørende instrumenter, der gennemfører princippet om gensidig anerkendelse
c)
kortfattede retlige og praktiske oplysninger om medlemsstaternes retssystemer og retsplejeregler
d)
teksterne til relevante retlige instrumenter og, for så vidt angår gældende konventioner, teksterne til erklæringer og forbehold.
Artikel 8
Ajourføring af oplysningerne
1. De oplysninger, der formidles inden for Det Europæiske Retlige Netværk, skal ajourføres løbende.
2. Det påhviler den enkelte medlemsstat at kontrollere, om de oplysninger, der findes i systemet, er korrekte og at underrette Det Europæiske Retlige Netværks sekretariat, så snart der måtte være behov for at ændre en oplysning som nævnt i artikel 7, litra a)-d).
Artikel 9
Telekommunikationsredskaber
1. Sekretariatet for Det Europæiske Retlige Netværk sørger for, at oplysninger, der gives i henhold til artikel 7, stilles til rådighed på et websted, der ajourføres løbende.
2. Den sikre telekommunikationsforbindelse etableres til brug for det operative arbejde, der udføres af Det Europæiske Retlige Netværks kontaktpunkter. Etableringen af den sikre telekommunikationsforbindelse finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
Etableringen af den sikre telekommunikationsforbindelse skal muliggøre strømmen af oplysninger og anmodninger om retligt samarbejde mellem medlemsstaterne.
3. Den sikre telekommunikationsforbindelse, der er nævnt i stk. 2, kan også bruges til det operative arbejde, der udføres af de nationale korrespondenter for Eurojust, de nationale korrespondenter for Eurojust for terrorisme, Eurojusts nationale medlemmer og de retsembedsmænd, Eurojust har udpeget som forbindelsespersoner. Den kan være forbundet med Eurojusts sagsforvaltningssystem som omhandlet i artikel 16 i afgørelse 2002/187/RIA.
4. Intet i denne artikel skal forstås som værende til hinder for direkte kontakter mellem kompetente retlige myndigheder i henhold til instrumenterne om retligt samarbejde, herunder artikel 6 i konventionen om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater.
Artikel 10
Forholdet mellem Det Europæiske Retlige Netværk og Eurojust
Det Europæiske Retlige Netværk og Eurojust opretholder privilegerede forbindelser med hinanden, som bygger på samråd og komplementaritet, navnlig mellem kontaktpunkterne i en medlemsstat, Eurojusts nationale medlem i samme medlemsstat og de nationale korrespondenter for Det Europæiske Retlige Netværk og Eurojust. For at sikre et effektivt samarbejde træffes følgende foranstaltninger:
a)
Det Europæiske Retlige Netværk stiller de centraliserede oplysninger i overensstemmelse med artikel 7, samt den sikre telekommunikationsforbindelse, der er etableret i henhold til artikel 9, til rådighed for Eurojust
b)
Det Europæiske Retlige Netværks kontaktpunkter underretter i hvert enkelt tilfælde deres eget nationale medlem om alle sager, som de mener, at Eurojust er bedre i stand til at behandle
c)
de nationale medlemmer af Eurojust kan efter anmodning fra Det Europæiske Retlige Netværk deltage i dettes møder.
Artikel 11
Budget
For at Det Europæiske Retlige Netværk skal kunne udføre sine opgaver, skal Eurojusts budget indeholde en del, der vedrører Det Europæiske Retlige Netværks sekretariatsaktiviteter.
Artikel 12
Geografisk anvendelsesområde
Det Forenede Kongerige underretter skriftligt formanden for Rådet, når det ønsker at anvende denne afgørelse på Kanaløerne og Isle of Man. Rådet træffer afgørelse herom.
Artikel 13
Vurdering af Det Europæiske Retlige Netværks funktion
1. Det Europæiske Retlige Netværk aflægger hvert andet år fra 24. december 2008 rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om sin virksomhed og forvaltning.
2. Det Europæiske Retlige Netværk kan, i den i stk. 1 omhandlede rapport, desuden angive de kriminalpolitiske problemer i Den Europæiske Union, der måtte være blevet påvist i kraft af Det Europæiske Retlige Netværks virksomhed, og kan endvidere fremsætte forslag med henblik på at forbedre det retlige samarbejde i straffesager.
3. Det Europæiske Retlige Netværk kan ligeledes forelægge enhver rapport eller oplysning, som Rådet måtte anmode om, vedrørende netværkets funktion.
4. Rådet foretager hvert fjerde år fra 24. december 2008 en vurdering af, hvordan Det Europæiske Retlige Netværk fungerer, på grundlag af en beretning, der udarbejdes af Kommissionen i samarbejde med Det Europæiske Retlige Netværk.
Artikel 14
Ophævelse af fælles aktion 98/428/RIA
Fælles aktion 98/428/RIA ophæves hermed.
Artikel 15
Virkning
Denne afgørelse har virkning fra dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2008.
A TANÁCS 2008/976/IB HATÁROZATA
(2008. december 16.)
az Európai Igazságügyi Hálózatról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
tekintettel a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság kezdeményezésére,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
mivel:
(1)
A 98/428/IB együttes fellépéssel (2) a Tanács létrehozta az Európai Igazságügyi Hálózatot, amely bebizonyította, hogy hasznos szerepet tölt be a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megkönnyítésében.
(2)
Az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény (3) 6. cikkével összhangban a kölcsönös jogsegély az illetékes igazságügyi hatóságok közötti közvetlen kapcsolatfelvétel útján történik. A kölcsönös jogsegély decentralizációja mára széles körben megvalósult.
(3)
Fokozatosan megvalósul a büntetőügyekben hozott igazságügyi határozatok kölcsönös elismerésének elve. Ez nemcsak megerősíti az illetékes igazságügyi hatóságok közötti közvetlen kapcsolatfelvétel elvét, hanem egyúttal meg is gyorsítja az eljárásokat, és teljes mértékben igazságügyi jellegűvé teszi azokat.
(4)
E változásoknak az igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatását az Európai Unió 2004. és 2007. évi bővítése tovább növelte. E fejlemények miatt az Európai Igazságügyi Hálózatra még nagyobb szükség van, mint létrehozásának időpontjában, és ezért azt meg kell erősíteni.
(5)
A 2002/187/IB határozattal (4) a Tanács az Eurojustot a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordináció és együttműködés fokozása érdekében hozta létre. A 2002/187/IB határozat értelmében az Eurojust a konzultáció és a kiegészítő jelleg alapján privilegizált kapcsolatot tart fenn az Európai Igazságügyi Hálózattal.
(6)
Az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat együttes fennállásának öt éve rámutatott arra, hogy mindkét struktúra fenntartására szükség van, továbbá egyértelművé kell tenni a kapcsolatukat.
(7)
E határozat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy érintené a kapcsolattartóknak a nemzeti jog értelmében meglévő függetlenségét.
(8)
Meg kell erősíteni a tagállamok közötti igazságügyi együttműködést, és e célból lehetővé kell tenni az Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartói és az Eurojust számára, hogy minden szükséges esetben biztonságos távközlési kapcsolaton keresztül közvetlenül és hatékonyabban kommunikálhassanak.
(9)
A 98/428/IB együttes fellépést ezért hatályon kívül kell helyezni és e határozattal felváltani,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Létrehozás
A 98/428/IB együttes fellépéssel létrehozott, tagállamok közötti igazságügyi kapcsolattartók hálózata (a továbbiakban: Európai Igazságügyi Hálózat) e határozat rendelkezéseinek megfelelően folytatja tovább működését.
2. cikk
Összetétel
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat, tekintettel az egyes tagállamok alkotmányos szabályaira, jogi hagyományaira és belső szerkezetére, a nemzetközi igazságügyi együttműködésért felelős központi hatóságokból, valamint a nemzetközi együttműködés terén különleges felelősséggel rendelkező igazságügyi és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságokból áll.
(2) Minden tagállam egy vagy több kapcsolattartót nevez ki a tagállam belső szabályainak és a feladatok belső megosztásának megfelelően, figyelemmel arra, hogy biztosított legyen a tagállam egész területének hatékony lefedése.
(3) A kapcsolattartók közül minden tagállam kinevezi az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezőjét.
(4) Minden tagállam kinevezi az Európai Igazságügyi Hálózat eszközfelelősét.
(5) Minden tagállam biztosítja, hogy kapcsolattartói büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos feladatokat látnak el, és - szem előtt tartva a többi tagállam kapcsolattartóival való kommunikáció képességének szükségességét - anyanyelvükön kívül az Európai Unió egy másik nyelvét is megfelelő szinten ismerik.
(6) Ha az összekötő tisztviselőknek az Európai Unió tagállamai közötti igazságügyi együttműködés javítása céljából történő cseréjére vonatkozó keretrendszerről szóló, 1996. április 22-i 96/277/IB tanácsi együttes fellépésben (5) említett összekötő tisztviselőket neveznek ki valamely tagállamban, és ezek feladatai hasonlók e határozat 4. cikkében a kapcsolattartók számára kijelölt feladatokhoz, az összekötő tisztviselők úgy kapcsolódhatnak az Európai Igazságügyi Hálózathoz és e határozat 9. cikke rendelkezései szerinti biztonságos távközlési kapcsolathoz, hogy minden esetben a tagállam jelöli ki őket az adott tagállam által megállapítandó eljárásnak megfelelően.
(7) A Bizottság kapcsolattartót jelöl ki azokra a területekre, amelyek a hatáskörébe tartoznak.
(8) Az Európai Igazságügyi Hálózat rendelkezik egy tikársággal, amely felel a hálózat igazgatásáért.
3. cikk
A hálózat működési rendje
Az Európai Igazságügyi Hálózat elsősorban a következő három módon fejti ki tevékenységét:
a)
elősegíti megfelelő kapcsolatok létrehozását a különböző tagállamok kapcsolattartói között a 4. cikkben megállapított feladatok végrehajtása érdekében;
b)
időszakos üléseket szervez a tagállamok képviselői számára az 5., 6. és 7. cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően;
c)
állandó jelleggel bizonyos mennyiségű naprakész háttér-információt biztosít, különösen egy megfelelő távközlési hálózat segítségével a 7., 8. és 9. cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően.
4. cikk
A kapcsolattartók feladatai
(1) A kapcsolattartók aktív közvetítők, feladatuk a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés előmozdítása, különösen a súlyos bűncselekmények formái ellen folytatott küzdelemben való tevékenységekre vonatkozóan. A kapcsolattartók lehetővé teszik helyi igazságügyi hatóságok és saját tagállamuk más, illetékes hatóságai, más tagállamok kapcsolattartói, valamint más tagállamok helyi igazságügyi és egyéb illetékes hatóságai részére, hogy létrehozzák a legmegfelelőbb közvetlen kapcsolatot.
Szükség esetén az érintett közigazgatási szervek közötti megállapodás alapján a kapcsolattartók elutazhatnak, hogy találkozzanak más tagállamok kapcsolattartóival.
(2) A kapcsolattartók biztosítják a szükséges jogi és gyakorlati információkat saját tagállamuk helyi igazságügyi hatóságai, más tagállamok kapcsolattartói, valamint más tagállamok helyi igazságügyi hatóságai részére, hogy lehetővé tegyék számukra egy igazságügyi együttműködésre irányuló eredményes kérelem előkészítését, illetve általában az igazságügyi együttműködés javítását.
(3) A kapcsolattartók saját szintjükön - adott esetben az európai igazságügyi képzési hálózattal együttműködésben - részt vesznek tagállamuk hatáskörrel rendelkező hatóságai számára képzések szervezésében az igazságügyi együttműködés tárgyában, és előmozdítják e képzések szervezését.
(4) Az (1)-(3) bekezdésben említett kapcsolattartói feladatain túl a nemzeti levelező különösen:
a)
felelősséggel tartozik a hálózat belső működése kapcsán a tagállamában felmerülő kérdésekért, beleértve az információkérésre irányuló megkeresések és az illetékes nemzeti hatóságok által adott válaszok koordinációját;
b)
fő felelőse az Európai Igazságügyi Hálózat titkárságával fenntartott kapcsolatoknak, beleértve a 6. cikkben említett üléseken való részvételt;
c)
kérésére véleményt mond az új kapcsolattartók kinevezésével kapcsolatban.
(5) Az Európai Igazságügyi Hálózat eszközfelelőse - aki az (1)-(4) bekezdésben említett kapcsolattartó is lehet - biztosítja a tagállamával kapcsolatos, és a 7. cikkben említett információ szolgáltatását és aktualizálását a 8. cikkel összhangban.
5. cikk
A kapcsolattartók plenáris üléseinek célja és helyszíne
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat plenáris üléseinek - amelyekre tagállamonként legalább három kapcsolattartót meg kell hívni - céljai a következők:
a)
a kapcsolattartók megismerkedésének és különösen a hálózat működtetésére vonatkozó tapasztalatcserének a lehetővé tétele;
b)
fórum biztosítása a tagállamok igazságügyi együttműködésével kapcsolatban felmerült gyakorlati és jogi problémák megvitatására, különös tekintettel az Európai Unió által elfogadott intézkedések végrehajtására.
(2) Az Európai Igazságügyi Hálózatban szerzett lényeges tapasztalatokat továbbítják a Tanács és a Bizottság felé, hogy ezek a tapasztalatok a nemzetközi igazságügyi együttműködés terén megvalósuló lehetséges jogszabály-módosítások és gyakorlati fejlesztések megvitatatásának alapjául szolgáljanak.
(3) Az (1) bekezdésben említett üléseket rendszeresen, de legalább évente három alkalommal kell megszervezni. Évente egyszer az ülés a Tanács épületében, Brüsszelben vagy az Eurojust épületében, Hágában kerülhet megrendezésre. A Tanács és az Eurojust épületeiben rendezett ülésekre tagállamonként két kapcsolattartót kell meghívni.
A tagállamokban további ülések tarthatók annak érdekében, hogy minden tagállam kapcsolattartója számára lehetővé váljon a vendéglátó tagállam kapcsolattartóin kívül más hatóságokkal való találkozás is, valamint hogy meglátogathassák az adott tagállamnak a nemzetközi igazságügyi együttműködés, illetve a súlyos bűncselekmények formái elleni küzdelem terén felelősséggel bíró meghatározott testületeit. Ezen üléseken a kapcsolattartók saját költségükön vesznek részt.
6. cikk
A levelezők ülései
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezői ad hoc jelleggel ülnek össze évente legalább egyszer, illetve amennyiben a tagok szükségesnek tartják, a Tanács elnökségét betöltő tagállam nemzeti levelezőjének felhívására, amely tekintetbe veszi a tagállamoknak a levelezők ülésének összehívására vonatkozó kívánságait is. Ezen ülések során különösen a hálózattal kapcsolatos adminisztratív kérdések kerülnek megtárgyalásra.
(2) Az Európai Igazságügyi Hálózat eszközfelelősei ad hoc jelleggel ülnek össze évente legalább egyszer, illetve amennyiben tagjai szükségesnek tartják, a Tanács elnökségét betöltő tagállamban kijelölt eszközfelelős felhívására. Az ülések különösen a 4. cikk (5) bekezdésében említett kérdésekkel foglalkoznak.
7. cikk
Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül továbbított információk tartalma
Az Európai Igazságügyi Hálózat titkársága a kapcsolattartók és az illetékes igazságügyi hatóságok rendelkezésére bocsátja a következő információkat:
a)
részletes információ minden egyes tagállam kapcsolattartójáról, szükség esetén a kapcsolattartók nemzeti szintű feladatairól szóló magyarázattal;
b)
olyan informatikai eszköz, amely kibocsátó vagy kérelmező tagállam hatósága számára lehetővé teszi, hogy azonosítsa egy másik tagállam igazságügyi együttműködésre irányuló kérelmének vagy arra vonatkozó határozatainak a fogadására és végrehajtására illetékes hatóságát, többek között a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő jogi eszközök tekintetében;
c)
rövid jogi és gyakorlati információk a tagállamok igazságügyi és eljárási rendszeréről;
d)
a fontosabb jogi eszközök szövegei, valamint a jelenleg hatályban lévő egyezmények esetében a nyilatkozatok és fenntartások szövegei.
8. cikk
Az információk frissítése
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül megosztott információkat folyamatosan frissíteni kell.
(2) Minden egyes tagállam önálló felelőssége, hogy a rendszerben található adatok pontosságát ellenőrizze, és az Európai Igazságügyi Hálózat titkárságát tájékoztassa, amint a 8. cikkben említett négy pont valamelyikében adatváltoztatásra van szükség.
9. cikk
Távközlési eszközök
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat titkársága biztosítja, hogy a 7. cikk értelmében szolgáltatott információt egy folyamatosan frissített honlapon rendelkezésre bocsássák.
(2) A biztonságos távközlési kapcsolat létrehozása az Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartóinak operatív munkáját szolgálja. A biztonságos távközlési kapcsolat létrehozásának költsége az Európai Unió általános költségvetését terheli.
A biztonságos távközlési kapcsolat létrehozása lehetővé teszi az adatoknak és az igazságügyi együttműködésre irányuló kérelmeknek a tagállamok közötti áramlását.
(3) A (2) bekezdésben említett biztonságos távközlési kapcsolatot igénybe vehetik továbbá operatív munkájukhoz az Eurojust nemzeti levelezői, az Eurojust terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelezői, az Eurojust nemzeti tagjai és az Eurojust által kijelölt összekötő bírák és ügyészek. E kapcsolat összeköthető az Eurojustnak a 2002/187/IB határozat 16. cikkében említett ügyviteli rendszerével.
(4) Ezen cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az érinti a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóságok közötti közvetlen kapcsolatokat, amelyekről az olyan igazságügyi együttműködésről szóló eszközök rendelkeznek, mint például az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény 6. cikke.
10. cikk
Az Európai Igazságügyi Hálózat és az Eurojust közötti kapcsolat
Az Európai Igazságügyi Hálózat és az Eurojust konzultáción és kiegészítő jellegen alapuló privilegizált kapcsolatot tart fenn egymással, különösen valamely tagállam kapcsolattartói, ugyanazon tagállam Eurojust nemzeti tagja, valamint az Európai Igazságügyi Hálózat és az Eurojust nemzeti levelezői között. A hatékony együttműködés biztosítása érdekében meg kell hozni a következő intézkedéseket:
a)
az Európai Igazságügyi Hálózat az Eurojust számára hozzáférést biztosít az e határozat 8. cikkében említett központosított információkhoz és a 9. cikk értelmében létrehozott biztonságos távközlési kapcsolathoz;
b)
az Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartói eseti alapon valamennyi olyan esetről tájékoztatják saját nemzeti tagjukat, amelyek tekintetében úgy ítélik meg, hogy az Eurojust megfelelőbb módon tudná kezelni azokat;
c)
az Eurojust nemzeti tagjai az Európai Igazságügyi Hálózat ülésein ez utóbbi meghívására vehetnek részt.
11. cikk
Költségvetés
Annak érdekében, hogy az Európai Igazságügyi Hálózat elvégezhesse feladatait, az Eurojust költségvetésének egy részét a hálózat titkárságának tevékenységeire különítik el.
12. cikk
Területi hatály
Az Egyesült Királyság írásban értesíti a Tanács elnökét, ha a tanácsi határozatot a Csatorna-szigetekre és a Man-szigetre kívánja alkalmazni. Az e kérelemről szóló határozatot a Tanács hozza meg.
13. cikk
Az Európai Igazságügyi Hálózat működésének értékelése
(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat 2008. december 24-től minden második évben írásban jelentést tesz a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Parlamentnek az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységéről és vezetéséről.
(2) Az Európai Igazságügyi Hálózat az (1) bekezdésben említett jelentésben az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységeinek eredményeként az Unióban feltárt kriminálpolitikai problémákat is jelezheti, és a bűnügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítására vonatkozóan javaslatokat is tehet.
(3) Az Európai Igazságügyi Hálózat megküldhet továbbá az Európai Igazságügyi Hálózat tevékenységére vonatkozóan a Tanács által kérelmezett bármely jelentést vagy bármely más információt is.
(4) A Tanács 2008. december 24-től a Bizottság által az Európai Igazságügyi Hálózattal együttműködésben készített jelentés alapján négyévente értékeli annak működését.
14. cikk
A 98/428/IB együttes fellépés hatályon kívül helyezése
A 98/428/IB együttes fellépés hatályát veszti.
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2008. december 16-án.