KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1492/2004
af 23. august 2004
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår foranstaltninger til udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier hos kvæg, får og geder, handel med og import af sæd og embryoner fra får og geder og specificeret risikomateriale
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Der er i forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat regler om foranstaltninger til udryddelse, der skal iværksættes efter bekræftet forekomst af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg, får og geder.
(2)
I sin udtalelse af 14. september 2000 om BSE-relateret slagtning af kvæg pegede Den Videnskabelige Styringskomité på, at fødselskohorteudsætninger ville have stort set samme virkning som udsætning af hele besætninger. Ekspertpanelet for biologiske farer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet vedtog den 21. april 2004 en udtalelse, hvori det konkluderer, at der ikke findes tilstrækkeligt supplerende belæg for at ændre udtalelsen fra Den Videnskabelige Styringskomité. Bestemmelserne om nedslagning i forordning (EF) nr. 999/2001 bør bringes i overensstemmelse med disse udtalelser.
(3)
For at garantere retssikkerheden og undgå forskellige fortolkninger af fællesskabslovgivningen er det ligeledes nødvendigt at præcisere definitionen af en kohorte i forbindelse med et BSE-tilfælde og af de foranstaltninger, der skal træffes i relation til kohortedyr.
(4)
Det er endvidere nødvendigt at præcisere, hvorledes foranstaltningerne til udryddelse af TSE skal iværksættes, i det omfang de finder anvendelse på drægtige får og på bedrifter, der omfatter flere flokke. For at sikre, at foranstaltningerne fungerer i praksis, bør der foretages en ændring af reglerne for så vidt angår bedrifter, der producerer lam til yderligere opfedning, indsætning af får af ukendt genotype på inficerede bedrifter og gyldighedsperioden for undtagelser fra kravet om destruktion af dyr på bedrifter eller af racer med en lav frekvens af ARR-allelen.
(5)
Der er som anbefalet i udtalelsen fra Den Videnskabelige Styringskomité af 4. april 2002 blevet indført bestemmelser om scrapieudryddelse i forordning (EF) nr. 999/2001, som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 260/2003 (2). Disse bestemmelser blev af administrative hensyn indført gradvist. Det er på grundlag af den nuværende dokumentation højst usandsynligt, at slagtekroppe af dyr, der er under to måneder gamle, har et betydeligt infektionsniveau, når slagteaffaldet, herunder hovedet, fjernes. Der bør foretages yderligere ændringer af bestemmelserne om udryddelse for at løse de problemer, der i forbindelse med disse unge dyr opstår i visse medlemsstater.
(6)
Der bør indføres restriktioner over for de bedrifter, hvor der er mistanke om, at får eller geder er ramt af scrapie, for således at undgå flytning af andre dyr, der eventuelt er smittede, indtil mistanken bekræftes.
(7)
Kravene til undersøgelsen, på grundlag af hvilke restriktionerne over for en inficeret bedrift kan løftes, har vist sig at være alt for bekostelige i forbindelse med store fårebesætninger og bør derfor ændres. Det er endvidere nødvendigt at præcisere målgruppen for disse undersøgelser.
(8)
Rådets direktiv 92/65/EØF (3) indeholder generelle bestemmelser om samhandel med og indførsel af sæd og embryoner fra får og geder. Der bør i nærværende forordning fastsættes mere TSE-specifikke bestemmelser om markedsføring af sæd og embryoner fra disse arter.
(9)
I overensstemmelse med de nuværende bestemmelser i forordning (EF) nr. 999/2001 om specificeret risikomateriale, i henhold til hvilke lænde- og brysthvirvlernes tværtappe kan udelukkes fra listen over specificeret risikomateriale, bør torntappene fra disse hvirvler, halshvirvlernes torn- og tværtappe og crista sacralis mediana heller ikke betragtes som specificeret risikomateriale.
(10)
Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I, VII, VIII, IX og XI til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 3 og 4 i bilaget til nærværende forordning anvendes fra den 1. januar 2005.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2004.
A BIZOTTSÁG 1492/2004/EK RENDELETE
(2004. augusztus 23.)
az Európai Parlament és a Bizottság 999/2001/EK rendeletének módosításáról a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának felszámolására irányuló intézkedések, a juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak valamint meghatározott kockázatú anyagoknak a kereskedelme és importja vonatkozásában
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK rendeletére (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK rendelet előírja a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (TSE) megállapítását követően a felszámolás céljából végrehajtandó intézkedések szabályait.
(2)
2000. szeptember 14-én a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) a szarvasmarhafélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmával (BSE) kapcsolatos szarvasmarha selejtezésre vonatkozó véleményében arra a következtetésre jutott, hogy nagymértékben ugyanolyan hatás érhető el a születési kohort selejtezéssel, mint az állományselejtezéssel. 2004. április 21-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság biológiai veszélyekkel foglalkozó csoportja olyan véleményt fogadott el, amelyben arra a következtetésre jut, hogy nem áll rendelkezésre elegendő további érv a TOB véleményének módosítására. A 999/2001/EK rendelet selejtezésre vonatkozó rendelkezéseit összhangba kell hozni ezekkel a véleményekkel.
(3)
A közösségi jogalkotás bizonyossága érdekében tisztázni kell a BSE esetére a kohort meghatározását is, valamint a kohortba tartozó állatokkal kapcsolatban teendő intézkedéseket, hogy elkerülhetőek legyenek az eltérő magyarázatok.
(4)
Ezen túlmenően tisztázni szükséges a TSE felszámolására irányuló intézkedések alkalmazását, hogy ezek miként érvényesek a vemhes anyajuhokra és a több nyájjal rendelkező gazdaságokra. A gyakorlati problémák megoldása céljából ezeket a szabályokat módosítani kell a további hízlalás céljából bárányokat termelő gazdaságok, az ismeretlen genotípusú anyajuhok fertőzött gazdaságokba történő bevitele, és annak az időtartamnak a vonatkozásában, amely során eltéréseket alkalmazhatnak az állatok megsemmisítésével kapcsolatban az olyan gazdaságokban vagy fajtáknál, amelyeknél az ARR allél gyakorisága alacsony.
(5)
A TOB 2002. április 4-ei véleményében javasoltak értelmében a juhok surlókórjának felszámolására irányuló intézkedéseket illesztettek a 206/2003/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 999/2001/EK rendeletbe. Ezeknek az intézkedéseknek a bevezetése fokozatosan történt abból a célból, hogy figyelembe vegye az irányítással kapcsolatos kérdéseket. A jelenleg hozzáférhető bizonyítékok szerint igen valószínűtlen, hogy a két hónaposnál fiatalabb állatok teste jelentős fertőzöttséget tartalmazna, feltéve, hogy a belsőségeket a fejjel együtt eltávolítják. A felszámolásra irányuló intézkedések további módosítása szükséges az ezekkel a fiatal állatokkal kapcsolatosan néhány tagállamban felmerülő problémák megoldására.
(6)
Korlátozásokat célszerű bevezetni a gazdaságokban azt követően, ha a juh- vagy kecskeféléknél surlókór gyanúja merül fel, hogy elkerülhető legyen más, esetleg fertőzött állat mozgatása, mielőtt a gyanú igazolódik.
(7)
Azok a vizsgálati követelmények, amelyek a fertőzött gazdaságokkal szembeni korlátozások feloldásához szükségesek, rendkívül terhesnek bizonyultak nagy birkanyájak esetén, és ezeket módosítani kell. Célszerű továbbá tisztázni a célcsoportok meghatározását az ilyen vizsgálatokhoz.
(8)
A juh- és kecskefélék spermájának és az embrióinak kereskedelmére és importjára vonatkozó általános szabályokat a 92/65/EGK tanácsi irányelv (3) határozza meg. E fajok spermájának és embrióinak piacra juttatásával kapcsolatban különleges TSE-szabályokat kell meghatározni ebben a rendeletben.
(9)
A 999/2001/EK rendeletben a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokra vonatkozó jelenlegi szabályozással összhangban, amely kizárja az ágyék- és mellkasi csigolyák harántnyúlványát a fertőzési veszélyt jelentő anyagok listájából, ezeknek a csigolyáknak a tövisnyúlványát, a nyakcsigolyák haránt- és tövisnyúlványát és a keresztcsont középső taréját sem kell különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak tekinteni.
(10)
A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet I., VII., VIII., IX. és XI. melléklete e rendelet melléklete szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
E rendelet mellékletének 3. és 4. pontját 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 23-án.