Kommissionens forordning (EF) nr. 472/2002
af 12. marts 2002
om ændring af forordning (EF) nr. 466/2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler(1), særlig artikel 2, stk. 3,
efter at have hørt Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) I medfør af forordning (EØF) nr. 315/93 skal der fastsættes grænseværdier for forurenende stoffer i levnedsmidler for at beskytte folkesundheden.
(2) I Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001(2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 257/2002(3), fastsættes der grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler, der skal anvendes fra den 5. april 2002.
(3) Nogle medlemsstater har vedtaget eller planlægger at vedtage grænseværdier for aflatoksiner i krydderier og grænseværdier for ochratoksin A i visse levnedsmidler. På baggrund af de eksisterende forskelle medlemsstaterne imellem og de konkurrenceforvridninger, som kan blive resultatet deraf, må der træffes EF-foranstaltninger til at sikre markedets enhed, samtidig med at proportionalitetsprincippet respekteres.
(4) Aflatoksiner, navnlig aflatoksin B1, er genotoksiske kræftfremkaldende stoffer. For stoffer af denne type er der ingen tærskel, under hvilken der ikke kan iagttages nogen skadelig virkning, og der kan derfor ikke fastsættes nogen acceptabel daglig indtagelse. Den aktuelle videnskabelige og tekniske viden samt forbedrede produktions- og opbevaringsteknikker forhindrer ikke disse skimmelsvampe i at udvikle sig, og gør det derfor ikke muligt helt at forhindre tilstedeværelse af aflatoksiner i krydderier. Der bør derfor fastsættes så lave grænseværdier, som det med rimelighed er muligt.
(5) Resultaterne af et samordnet kontrolprogram, som medlemsstaterne har gennemført i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 97/77/EF af 8. januar 1997 om et koordineret program for offentlig kontrol med levnedsmidler for året 1997(4), forelå først efter, at grænseværdierne for aflatoksiner i andre levnedsmidler var blevet fastsat. Disse resultater viser, at adskillige krydderier har et stort indhold af aflatoksiner. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte grænseværdier for de krydderier, som anvendes i større mængder, og som har stor forureningsvirkning.
(6) Grænseværdierne bør revideres og i nødvendigt omfang nedsættes inden den 31. december 2003 under hensyntagen til mulighederne for at reducere aflatoksinforureningen af krydderier ved hjælp af forbedringer i produktions-, høst- og oplagringsmetoderne og i overensstemmelse med den aktuelle videnskabelige og tekniske viden.
(7) Ochratoksin A er et mykotoksin, der produceres af flere svampe (Penicillium- og Aspergillus-arter). Det forekommer naturligt i en række vegetabilske produkter såsom korn, kaffebønner, kakao og tørret frugt over hele verden. Det er blevet påvist i produkter såsom kornprodukter, kaffe, vin, øl og druesaft samt i animalske produkter, navnlig svinenyrer. Undersøgelser, af hvor hyppigt og i hvilke mængder ochratoksin A forekommer i fødevareprøver og blodprøver fra mennesker, viser, at levnedsmidler ofte er forurenede.
(8) Ochratoksin A er et mykotoksin, der har kræftfremkaldende, nefrotoksiske, fosterskadende, immunotoksiske og muligvis neurotoksiske egenskaber. Det er blevet kædet sammen med nefropati hos mennesker. Ochratoksin A kan have en lang halveringstid i mennesker.
(9) Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler mente i sin udtalelse af 17. september 1998 om ochratoksin A, at det ville være klogt at reducere eksponeringen for ochratoksin A mest muligt og sikre, at eksponeringen ligger i den lavere ende af skalaen for den acceptable daglige indtagelse på 1,2-14 ng/kg lgv/dag, hvilket er blevet vurderet af andre organer, f.eks. under 5 ng/kg lgv/dag.
(10) Til trods for de forbedrede produktions- og opbevaringsteknikker er det med den aktuelle videnskabelige og tekniske viden ikke muligt helt at forhindre disse skimmelsvampe i at udvikle sig. Det er derfor ikke muligt helt at forhindre tilstedeværelsen af ochratoksin A i fødevarer. Der bør derfor fastsættes så lave grænseværdier, som det med rimelighed er muligt.
(11) Det er primært gennem korn og kornprodukter, at ochratoksin A indtages. Forebyggelse er af afgørende betydning for at minimere forurening af fødevarer og beskytte forbrugerne bedst muligt. Desuden bør der fastsættes grænseværdier for korn og kornprodukter på et rimeligt niveau på betingelse af, at der iværksættes en forebyggende indsats for at undgå forurening af fødevarer i alle led i produktions- og afsætningskæden.
(12) Det er konstateret, at tørrede druer (korender, rosiner og sultanas) er stærkt forurenede. Tørrede druer kan medføre et betydeligt indtag af ochratoksin A for personer med et stort forbrug heraf, navnlig børn. Der bør derfor fastsættes en foreløbig grænseværdi på et niveau, der er teknologisk realistisk, men det er absolut nødvendigt yderligere at forbedre metoderne til at reducere forureningen.
(13) Der er ligeledes konstateret ochratoksin A i kaffe, vin, øl, druesaft, kakao og krydderier. Medlemsstaterne og de berørte parter (såsom brancheorganisationer) bør iværksætte undersøgelser og forskning med henblik på at bestemme, hvilke forskellige faktorer der indgår i dannelsen af ochratoksin A, og fastlægge, hvilke forebyggende foranstaltninger der skal træffes for at reducere forekomsten af ochratoksin A i disse levnedsmidler. For disse produkter bør der gøres den størst mulige indsats med hensyn til forskning og forebyggende foranstaltninger, der kan reducere ochratoksin A-indholdet mest muligt, indtil der fastsættes grænseværdier på grundlag af ALARA-princippet (så lavt, som det med rimelighed er muligt). Hvis der ikke sker en indsats for at reducere indholdet af ochratoksin A i bestemte produkter, bliver det nødvendigt at fastsætte en grænseværdi for de pågældende produkter for at beskytte folkesundheden, uden at det kan vurderes, om det er teknologisk gennemførligt.
(14) Forordning (EØF) nr. 466/2001 bør derfor ændres.
(15) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 466/2001 foretages følgende ændringer:
1) I artikel 4, stk. 2, foretages følgende ændringer:
a) Hovedet affattes som følger: "For så vidt angår aflatoksin og ochratoksin A i de produkter, der er nævnt i punkt 2.1 og 2.2 i bilag I, er det forbudt".
b) I litra b) ændres "og 2.1.3" til ", 2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 og 2.2.2".
2) I artikel 5 indsættes følgende som stk. 2a: "2a. Kommissionen reviderer senest den 31. december 2003 bestemmelserne om aflatoksiner i punkt 2.1.4 i bilag I, sektion 2, og nedsætter dem i givet fald under hensyntagen til den aktuelle videnskabelige og tekniske viden.
Kommissionen reviderer senest den 31. december 2003 bestemmelserne i punkt 2.2.2 og 2.2.3 i bilag I, sektion 2, om grænseværdier for ochratoksin A i tørrede druer og indfører i givet fald en grænseværdi for ochratoksin A i rå og ristet kaffe, kaffeprodukter, vin, øl, druesaft, kakao og kakaoprodukter samt krydderier, idet der tages hensyn til de foretagne undersøgelser og de forebyggende foranstaltninger, som er vedtaget med henblik på at reducere forekomsten af ochratoksin A i disse produkter.
I det øjemed bør medlemsstaterne og de berørte parter hvert år meddele Kommissionen resultaterne af deres undersøgelser, og hvor langt de er nået med at indføre forebyggende foranstaltninger til at undgå forurening med ochratoksin A."
3) Bilag I ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tiendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Den anvendes fra den 5. april 2002.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2002.
A Bizottság 472/2002/EK rendelete
(2002. március 12.)
az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló 466/2001/EK rendelet módosításáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal (ÉTB) folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) A 315/93/EGK rendelet előírja a közegészség védelme érdekében az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározását.
(2) A legutóbb a 257/2002/EK rendelettel [2] módosított 466/2001/EK bizottsági rendelet [3] meghatározza az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok 2002. április 5-től alkalmazandó legmagasabb értékét.
(3) Néhány tagállam már elfogadta vagy elfogadni tervezi a fűszerekben előforduló aflatoxinra, valamint az egyes élelmiszerekben előforduló ochratoxin A-ra vonatkozó legmagasabb értéket. Tekintetbe véve a tagországok közötti különbségeket és a verseny torzulásának ebből következő kockázatát, a piac egységének biztosítása érdekében az arányosság elvét betartva közösségi intézkedésekre van szükség.
(4) Az aflatoxinok, különösen az aflatoxin B1, genotoxikus karcinogén anyagok. Az ilyen típusú anyagokra nincs olyan küszöbérték, amely alatt ne lenne megfigyelhető káros hatás, éppen ezért nem adható meg megengedhető napi beviteli szint. A jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek, valamint a termelési és tárolási technikák fejlettségi szintje mellett nem lehet megakadályozni ezen penészgombák megjelenését, és ebből következően nem lehet teljes mértékben kiküszöbölni az aflatoxinok jelenlétét a fűszerekben. Ezért ajánlatos a határértékeket az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten megállapítani.
(5) Az élelmiszerek hatósági ellenőrzésének 1997. évi összehangolt programjáról szóló, 1997. január 8-i 97/77/EK bizottsági ajánlással [4] összhangban a tagországok által végrehajtott összehangolt ellenőrzési program eredményei rendelkezésre állnak, mivel az egyéb élelmiszerekben megállapították az aflatoxinokra vonatkozó legmagasabb értéket. Az eredmények azt mutatják, hogy számos fűszerfajta magas aflatoxin-tartalommal rendelkezik. Ezért indokolt a felső határértékek megállapítása a nagy mennyiségben használt és nagymértékben szennyezett fűszerfajtákra vonatkozóan.
(6) 2003. december 31-e előtt felül kell vizsgálni, és szükség esetén csökkenteni kell a legmagasabb határértékeket, figyelembe véve a fűszerek aflatoxinnal való szennyezettsége csökkentésének lehetőségeit, amelyeket a termelési, betakarítási és tárolási módszerek fejlődése, valamint a tudományos és műszaki ismeretekben bekövetkezett haladás tesz lehetővé.
(7) Az ochratoxin A egy mikotoxin, amelyet különféle gombák (Penicillium és Aspergillus fajta) termelnek. Természeténél fogva szerte a világon előfordul a különféle növényi termékekben, mint például a gabonafélékben, a kávébabban, a kakaóbabban és a szárított gyümölcsökben. Kimutatták továbbá gabonakészítményekben, kávéban, borban, sörben, fűszerekben és szőlőlében, de állati eredetű termékekben is, mégpedig sertésvesében. Az ochratoxin A élelmiszerekből és emberi vérből vett mintákban való előfordulásának gyakoriságára és szintjére vonatkozó vizsgálatok azt mutatják, hogy az élelmiszerek rendszeresen szennyezettek.
(8) Az ochratoxin A karcinogén, nephrotoxikus, teratogén, immunotoxikus és esetleg neurotoxikus tulajdonságokkal rendelkező mikotoxin. Az emberek vesebetegségét hozták vele összefüggésbe. Emberek esetében az ochratoxin A felezési ideje hosszú lehet.
(9) Az élelmiszerügyi tudományos bizottság az ochratoxinról szóló, 1998. szeptember 17-i véleményében úgy ítélte meg, hogy az ochratoxin A-nak való expozíciót lehetőség szerint a legnagyobb mértékben csökkenteni kell, biztosítva azt, hogy az expozíció az egyéb szervek által becsült elfogadható 1,2-14 ng/kg testsúly/nap napi bevitel alsó hatérértéke felé mozduljon el, például 5 ng/kg testsúly/nap alá.
(10) Napjaink tudományos és műszaki ismeretei, valamint a termelési és tárolási technikákban végbement fejlődés mellett sem lehet teljesen megakadályozni ezen penészgombák megjelenését. Következésképpen nem lehet teljesen kiküszöbölni az ochratoxin A jelenlétét az élelmiszerekben. Ezért a határértékeket az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten kell megállapítani.
(11) Az ochratoxin A fő beviteli forrásai a gabonafélék és gabonakészítmények. A szennyezettség lehető legnagyobb mértékű elkerülése és a fogyasztók védelme érdekében kiemelt fontosságú a megelőzés. Indokolt továbbá egy ésszerűen megvalósítható szintű felső határérték megállapítása a gabonafélékre és gabonakészítményekre azzal a feltétellel, hogy a szennyeződés megakadályozására vonatkozó megelőző intézkedéseket a termelés és forgalomba hozatali lánc minden szakaszában alkalmazzák.
(12) A szárított szőlőt (fekete mazsola, mazsola és malagaszőlő) erősen szennyezettnek találták. A szárított szőlőből készült gyümölcsök jelentős ochratoxin A-beviteli forrást jelentenek az azokat nagy mennyiségben fogyasztók, különösen a gyermekek számára. Mivel ezért jelenleg indokolt egy technológiailag megvalósítható határérték megállapítása, nagy fontossággal bír a szennyezettség csökkentésére irányuló módszerek további fejlesztése.
(13) Az ochratoxin A jelenléte a kávéban, borban, sörben, szőlőlében, kakaóban és a fűszerekben is megfigyelhető. A tagállamoknak és az érdekelt feleknek (mint például a szakmai szervezetek) vizsgálatokat és kutatásokat kell végezniük az ochratoxin A kialakulását befolyásoló különféle tényezők megállapítása, valamint az ochratoxin A ezen élelmiszerekben való előfordulásának csökkentése céljából meghozandó megelőző intézkedések meghatározása érdekében. Minden erőfeszítést meg kell tenni a kutatási és megelőzési intézkedések tekintetében a termékekben található ochratoxin A-tartalom lehető legalacsonyabb szintre való csökkentésének érdekében a legmagasabb határértéknek az "ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint" (ALARA) elve alapján történő megállapítására. Amennyiben az egyes termékekben található ochratoxin A-tartalom csökkentésére nem történt erőfeszítés, ezen termékekre vonatkozóan a közegészség védelmében szükség lesz egy legmagasabb határérték megállapítására a technikai megvalósíthatóság lehetőségének felmérése nélkül.
(14) A 466/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(15) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 466/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. A 4. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:
a) a bevezető mondat helyébe a következő mondat lép:Az "I. melléklet 2.1. és 2.2. pontjában említett termékek aflatoxin- és ochratoxin A-tartalmára vonatkozóan tilos:";
b) a b) pontban az "és 2.1.3." szöveg helyébe a ", 2.1.3., 2.1.4., 2.2.1. és 2.2.2." szöveg lép.
2. Az 5. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
"(2a) A Bizottság legkésőbb 2003. december 31-ig felülvizsgálja az I. melléklet 2. szakaszának 2.1.4. pontjában meghatározott, az aflatoxinokra vonatkozó legmagasabb határértékeket, és adott esetben a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevételével csökkenti azokat.
A Bizottság legkésőbb 2003. december 31-ig felülvizsgálja az I. melléklet 2. szakasza 2.2.2. és 2.2.3. pontjának rendelkezéseit a szárított szőlő ochratoxin A-tartalmára vonatkozó legnagyobb határértékek tekintetében abból a célból, hogy - figyelembe véve az e termékek ochratoxin A-tartalmának csökkentésével kapcsolatosan elvégzett vizsgálatokat és az alkalmazott megelőző intézkedéseket - a zöld és pörkölt kávé, a kávéból készült termékek, a bor, a sör, a szőlőlé, a kakaó és a kakaóból készült termékek, valamint a fűszerek ochratoxin A-tartalmára vonatkozó legnagyobb határértékeket felvegyék.
E célból a tagállamok és az érdekelt felek minden évben tájékoztatják a Bizottságot az elvégzett vizsgálatok eredményeiről, valamint az ochratoxin A-szennyezettség elkerülésének érdekében tett megelőző intézkedések alkalmazásában elért fejlődésről."
3. Az I. melléklet az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 10. napon lép hatályba.
A rendeletet 2002. április 5-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. március 12-én.