RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2187/2005
af 21. december 2005
om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Efter artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (3) træffer Rådet under hensyntagen til foreliggende videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning de fornødne EF-foranstaltninger til at sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med henblik herpå kan Rådet træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskeridødeligheden og fiskeriets indvirkning på miljøet.
(2)
Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen (i det følgende benævnt »Gdansk-konventionen«), blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF (4).
(3)
Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC), der blev oprettet ved Gdansk-konventionen, har siden oprettelsen vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen. Den har over for de kontraherende stater fremsat visse rekommandationer om ændring af de tekniske foranstaltninger.
(4)
Fællesskabet bør følge sådanne rekommandationer. Eftersom IBSFC bliver erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, bør EF-reglerne dog ikke slavisk følge sådanne rekommandationer, idet Fællesskabet nærmere bør tilstræbe at skabe et omfattende og sammenhængende system af tekniske foranstaltninger for EF-farvandene baseret på de nuværende regler. Det er i visse tilfælde muligt at forenkle de nuværende regler, når disse er unødigt deltaljerede og/eller ikke har nogen berettigelse med hensyn til bevarelse af ressourcerne.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 88/98 (5) blev der fastsat en række tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund.
(6)
Anvendelsen af forordning (EF) nr. 88/98 har afsløret, at der er visse mangler ved forordningen, der giver anvendelses- og håndhævelsesproblemer, og som bør afhjælpes, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder.
(7)
Det bør fastsættes, hvordan procentdelen af målarter og andre arter skal beregnes.
(8)
Mindstemålet for hver art bør fastsættes under hensyn til maskestørrelsesselektiviteten i det fiskeredskab, der kan anvendes til fiskeri efter den pågældende art.
(9)
Ifølge videnskabelige oplysninger er der store bifangster af ungtorsk i forbindelse med ålefiskeri med trawl. Ålefiskeri med aktive redskaber bør derfor forbydes.
(10)
Rigabugten er et unikt og temmelig følsomt marint økosystem, hvor der er behov for særforanstaltninger for at sikre bæredygtig udnyttelse af dens ressourcer og minimere fiskeriets indvirkning. Efter artikel 21 i tiltrædelsesakten af 2003, skal Rådet inden tiltrædelsen ændre forordning (EF) nr. 88/98 med henblik på at vedtage de fornødne bevarelsesforanstaltninger for Rigabugten.
(11)
For at styre fiskeriet bør der indføres særlige fiskeritilladelser, der giver for adgang til Rigabugten, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (6).
(12)
Ifølge videnskabelige oplysninger er trukne redskaber uden sorteringsvindue og med normalt diamantmasket netstykke i fangstposen og forlængelsesstykket mindre selektive end trukne redskaber med sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller når netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når det gælder torsk. Derfor bør det i EF-farvande og for EF-fartøjer ikke være tilladt at anvende trukne redskaber uden sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller uden at netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når torsk er målart.
(13)
Ved forordning (EF) nr. 1434/98 (7) blev der fastsat nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien.
(14)
For at forenkle de indviklede regler i forordning (EF) nr. 1434/98 bør de bestemmelser i nævnte forordning, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger i nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(15)
De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, bør vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).
(16)
Ændringer af bilag 1 og af tillæg 1 og 2 til bilag II til denne forordning bør også vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF.
(17)
På grund af de mange og omfattende ændringer af reglerne bør forordning (EF) nr. 88/98 ophæves og erstattes med nye bestemmelser -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Emne og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det geografiske område, der er afgrænset i bilag I.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a)
»aktivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse kræver, at det bevæges aktivt, især trukne og omkredsende redskaber
i)
»trawl«: et redskab, der aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af net, der har en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en fangstpose
ii)
»bomtrawl«: trawlredskab, der udspiles vandret af en tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder, kædemåtter eller skrabekæder. Det trækkes aktivt på bunden ved hjælp af fartøjets maskine
iii)
»snurrevod«: et trukket, omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som skræmmer fiskene ind i voddets bane. Redskabet, der består af net og minder om et bundtrawl i form og størrelse, består af to lange vinger, en krop og en pose (fangstpose)
iv)
»skraber«: en netpose eller metalkurv opspændt på en ramme, der kan have forskellig form og størrelse, og hvis underside er forsynet med et skrabeblad, som undertiden er forsynet med tænder
v)
»not«: et omkredsende redskab, der består af net og som snurpes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber gennem en række ringe langs ruppen og gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det
b)
»passivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse ikke kræver, at det bevæges aktivt, inkl. hildingsgarn, indfiltringsnet, toggegarn, bundgarn, langliner, tejner og fælder. Redskaberne kan bestå af en eller flere særskilte netvægge monteret med overtælle, undertælle og forbindelsesliner og kan være forsynet med anker, flåd og navigationsudstyr
i)
»hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: redskab bestående af en enkeltlaget netvæg, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk. De levende akvatiske ressourcer fanges ved, at de bliver indviklet i eller sætter sig fast i nettet
ii)
»toggegarn«: redskab bestående af garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt overtælle og holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk
iii)
»langliner«: en række forbundne langliner, der enten er forankret til havbunden eller flyder, og hvor hver line er forsynet med et stort antal kroge med madding
c)
»krog«: et bøjet, skarpt stykke stålwire sædvanligvis med modhager
d)
»sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af net, og indtil nettene igen er halet helt om bord
e)
»kvadratmasket net«: et net, der er konstrueret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, som maskestolperne danner, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse
f)
»fangstpose«: de bageste 8 m af trawlet, som enten kan være cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk
g)
»forstærkningspose«: et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser trawlets fangstpose, og som kan være fastgjort til fangstposen flere steder
h)
»bagstrop«: er den bageste rundstrop fastgjort til fangstposen målt med maskerne strakt ud i længderetningen
i)
»løftestrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en eventuel forstærkningspose, og som er fastgjort til posen med løkker eller ringe
j)
»rundstrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en forstærkningspose, og som er fastgjort til den
k)
»stopgarn«: et netstykke, der anbringes inden i et aktivt redskab på en sådan måde, at fiskene kan passere fra redskabets forende til redskabets bagende, men som begrænser deres muligheder for at svømme ud igen
l)
»fangstposebøje« (»hund«): et flydelegeme, der er fastgjort til fangstposen
m)
»bøjereb«: et reb, der forbinder en fangstposebøje (hund) med den del af fiskeredskabet, der er løftet eller afmærket
n)
»forlængelsesstykke«: en utilspidset, cylinderformet del af trawlet, dvs. der har samme omkreds som fangstposen i hele dens længde og er fastgjort til fangstposen eller er en fortsættelse af denne.
KAPITEL II
NETREDSKABER OG BETINGELSER FOR DERES ANVENDELSE
AFSNIT I
Målarter
Artikel 3
Målarter og mindstemaskestørrelser
1. For hvert af de underafsnit, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag II ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber, og som fastsat i bilag III ved fiskeri med hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn. Ingen dele af redskaberne eller garnene må have en maskestørrelse, der er mindre end den mindste maskestørrelse inden for det enkelte maskestørrelsesinterval.
2. I bilag II og III er det for hvert geografisk underafsnit og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.
3. På fangstrejser, hvor der medbringes skrabere, er det forbudt at beholde om bord og lande levende akvatiske ressourcer, uanset mængde, medmindre bløddyr og/eller furcellaria lumbricalis udgør mindst 85 % deraf udtrykt i levende vægt.
4. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende hildingsgarn og indfiltringsnet, der har en maskestørrelse, der er mindre end den, der er omhandlet i bilag III.
5. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende toggegarn med en maskestørrelse i den del af nettet, der har de største masker, som ikke svarer til en af kategorierne i bilag III, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, der har de mindste masker, er under 16 mm. Hvis maskestørrelsen i de mindste masker er under 16 mm, skal alle masker med en maskestørrelse over 16 mm svare til kategorierne i bilag III.
6. For hver fangstrejse er landing af fangster, der er taget i underafsnittene i bilag I, og som er beholdt om bord, forbudt, hvis fangsterne ikke opfylder de relevante betingelser i bilag II eller III.
Artikel 4
Beregning af procentdelen af målarter
1. Procentdelen af målarter, jf. bilag II og III, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag II og III, der enten beholdes om bord efter sortering eller landes.
2. Procentdelen af målarter og af andre arter beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og af andre arter anført i bilag II og III.
3. Mængden af arter anført i bilag II og III, som er omladet fra et fiskerfartøj, tages i betragtning ved beregning af procentdelen af målarter for det pågældende fiskerfartøj.
4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.
AFSNIT II
Aktive redskaber
Artikel 5
Fiskeredskabers struktur
1. Der må ikke anvendes anordninger, der obstruerer eller på anden måde formindsker maskerne i fangstposen.
2. Uanset stk. 1 er det tilladt til ydersiden af den underste del af fangstposen i et aktivt fiskeredskab at fastgøre lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun være fastgjort langs fangstposens forkant og sider.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal være mindst dobbelt så stor som fangstposens og under ingen omstændigheder under 80 mm.
Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:
a)
langs forkanten
b)
langs bagkanten, eller
c)
rundt om mellem forkanten og bagkanten.
En forstærkningspose kan være sømmet:
a)
langs en enkelt maskerække rundt om fangstposen og forlængelsesstykket, eller
b)
langs en enkelt maskerække i længderetningen.
4. Uanset stk. 1 er det tilladt:
a)
i aktive redskaber at anvende et faldgarn eller stopgarn. Stopgarnet kan fastgøres enten inden i eller foran fangstposen. Bestemmelserne om mindste maskestørrelse i bilag II anvendes ikke på stopgarnet. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde
b)
til ydersiden af en hvilken som helst del af fangstposen at fastgøre en sensor til måling af fangstmængderne
c)
at anvende rundstropper og en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm
d)
at anvende en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm
e)
at fastgøre flåd til de to sidesømme på fangstposen
f)
at anvende en bagstrop, der er fastgjort på ydersiden af fangstposen. Afstanden mellem bagstroppen og bindestriksmaskerne må højst være 50 cm.
Artikel 6
Forbudte strukturer
Det er forbudt at anvende:
a)
fangstposer, hvis antal lige store masker noget sted i fangstposens omkreds øges fra forenden til bagenden
b)
forlængelsesstykker, hvis omkreds på noget sted er mindre end omkredsen af forenden af fangstposen, som forlængelsesstykket er fastgjort til
c)
fangstposer med en maskestørrelse på mindst 32 mm, hvis masker ikke alle er diamant- eller kvadratmaskede
d)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, hvortil der er fastgjort en fangstpose på anden måde end ved indsyning i netdelen foran fangstposen
e)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, der har mere end 100 åbne diamantmasker og mindre end 40 åbne diamantmasker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene
f)
fangstposer, hvor den strakte længde af den øverste halvdel ikke måler omtrent det samme, som den strakte længde af den nederste halvdel
Artikel 7
Selektivitet i trawlfiskeri efter torsk
På grundlag af rådgivning fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri fremlægger Kommissionen senest i september 2007 en vurdering af selektiviteten for torsk for de aktive redskaber, for hvilke torsk er anerkendt som en målart.
AFSNIT III
Passive redskaber
Artikel 8
Mål og sættetid
1. Når der fiskes med hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggegarn, er det forbudt at anvende mere end 9 km garn for fartøjer med en samlet længde på højst 12 m og 21 km garn for fartøjer med en samlet længde på over 12 m.
2. Sættetiden for de netredskaber, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige 48 timer.
3. Uanset stk. 2 er sættetiden for de i stk. 1 omhandlede netredskaber ubegrænset ved fiskeri under isen.
Artikel 9
Begrænsninger for drivgarn
1. Fra 1. januar 2008 er det forbudt at medbringe eller fiske med drivgarn.
2. I 2006 og 2007 må et fartøj medbringe eller fiske med drivgarn, hvis det har fået tilladelse til at gøre det af flagmedlemsstatens kompetente myndigheder.
3. I 2006 og 2007 må det maksimale antal fartøjer, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
4. Uanset stk. 3 må det maksimale antal fartøjer i underområde 25-32, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige 40 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
5. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at fiske med drivgarn.
Artikel 10
Betingelser vedrørende drivgarn
1. Føreren af et fiskerfartøj, der fisker med drivgarn, fører en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:
a)
den samlede længde af de medbragte garn
b)
den samlede længde af garnene i hver udsætning
c)
mængden af samt datoer og positioner for bifangster af hvaler.
2. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal medbringe en tilladelse som omhandlet i artikel 9, stk. 2.
AFSNIT IV
Generelle bestemmelser for redskaber og deres anvendelse
Artikel 11
Måling af maskestørrelse og trådtykkelse
Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003 af 24. januar 2003 om de nærmere regler for bestemmelse af fiskeredskabers maskestørrelse og trådtykkelse (9) anvendes.
Artikel 12
Overholdelse af fangstprocenter
1. Fangster af levende akvatiske ressourcer ud over de tilladte fangstprocenter fastsat i bilag II og III må ikke landes og skal derfor genudsættes inden landing.
2. Når et fartøj på en fangstrejse sejler ud af et af underafsnittene i de grupper, som er anført i bilag II og III, gælder det uanset stk. 1, at minimumsprocentdelen af målarter, jf. bilag II og III, der er fanget i det pågældende geografiske område, og som beholdes om bord, skal være nået senest to timer senere.
Artikel 13
Betingelser for anvendelse af redskaber
1. Redskaber, der ikke må anvendes i et bestemt geografisk område eller i en bestemt periode, skal være stuvet væk på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i det forbudte område eller den forbudte periode. Reserveredskaber skal være stuvet separat væk og på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.
2. Fiskeredskaber anses for ikke at være klar til brug, hvis:
a)
for så vidt angår trawl, snurrevod eller lignende redskaber med undtagelse af dobbeltspand:
i)
trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne
ii)
mellemlinerne eller trawlwirerne er sjæklet fra trawlskovlene eller vægtene
b)
for så vidt angår dobbeltspand: vingespidsernes vægte er sjæklet fra og stuvet væk
c)
for så vidt angår langliner, hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn:
i)
garnene er stuvet væk under en fastsurret presenning
ii)
liner og kroge opbevares i lukkede kasser
d)
for så vidt angår noter: hoved- eller bundwire er sjæklet fra noten.
3. Uanset stk. 1 er det forbudt, når der anvendes redskaber, for hvilke torsk (Gadus morhua) er en målart, jf. bilag II eller III, at have andre redskabstyper om bord.
KAPITEL III
MINDSTEMÅL FOR FISK
Artikel 14
Måling af fisk
1. Fisk betragtes som undermålere, hvis de er mindre end det mindstemål, der i bilag IV er fastsat for den pågældende art og det pågældende geografiske område.
2. Fisks størrelse måles fra snudespids til halefinnespids.
Artikel 15
Undermålsfisk om bord
1. Undermålsfisk må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.
2. For andre fisk end dem, der i bilag II er defineret som målarter for maskestørrelsesintervallerne »under 16 mm« og »16-31 mm«, og som er fanget med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, eller med not, gælder stk. 1 ikke, forudsat at de pågældende fisk ikke sorteres og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.
KAPITEL IV
RESTRIKTIONER FOR VISSE OMRÅDER, VISSE TYPER FISKERI ELLER VISSE LEVENDE AKVATISKE RESSOURCER
Artikel 16
Forbudte områder
Det er hele året forbudt at fiske med aktive redskaber inden for det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
2)
54° 21′ N, 14° 40′ Ø
3)
54° 17′ N, 14° 33′ Ø
4)
54° 07′ N, 14° 25′ Ø
5)
54° 10′ N, 14° 21′ Ø
6)
54° 14′ N, 14° 25′ Ø
7)
54° 17′ N, 14° 17′ Ø
8)
54° 24′ N, 14° 11′ Ø
9)
54° 27′ N, 14° 25′ Ø
10)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
Artikel 17
Restriktioner for fiskeri efter laks og havørred
1. Der er forbudt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) om bord:
a)
i perioden 1. juni til 15. september i underområde 22-31
b)
i perioden 15. juni til 30. september i underområde 32.
2. Det forbudte område i den lukkede periode er området uden for fire sømil fra basislinjerne.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta), fanget med bundgarn, om bord.
Artikel 18
Restriktioner for fiskeri efter ål
Det er hele året forbudt at beholde ål om bord, der er fanget med aktive redskaber.
Artikel 19
Restriktioner for usorterede landinger
1. Usorterede fangster landes kun i havne og landingssteder, hvor den i stk. 2 omhandlede stikprøveordning fungerer.
2. Medlemsstaterne sørger for at etablere en fyldestgørende stikprøveordning, der effektivt kan overvåge usorterede fangster.
KAPITEL V
SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER FOR RIGABUGTEN
Artikel 20
Særlig fiskeritilladelse
1. For at fiske i underområde 28-1 skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.
2. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt den i stk. 1 omhandlede særlige fiskeritilladelse, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som gøres offentligt tilgængelig på et websted, hvis adresse sendes til Kommissionen og medlemsstaterne af den enkelte medlemsstat.
3. Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:
a)
den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne opført på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i underområde 28-1, og
b)
et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.
Artikel 21
Udskiftning af fartøjer eller maskiner
1. Ethvert fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes med ét eller flere andre fartøjer, forudsat:
a)
at en sådan udskiftning ikke medfører en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), i den pågældende medlemsstat
b)
at det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.
2. En maskine i et fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes, forudsat:
a)
at maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW
b)
at den nye maskines effekt ikke er så stor, at udskiftningen resulterer i en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), for den pågældende medlemsstat.
Artikel 22
Forbud mod trawl
I underområde 28-1 forbydes fiskeri med trawl i farvande, hvor vanddybden er under 20 m.
KAPITEL VI
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 23
Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder
1. Det er forbudt at fange levende akvatiske ressourcer ved hjælp af fangstmetoder, der indebærer anvendelse af sprængstoffer, gift, bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller nogen form for projektil.
2. Levende akvatiske ressourcer, der er fanget efter metoder som omhandlet i stk. 1, må hverken sælges, frembydes eller udbydes til salg.
Artikel 24
Videnskabelig forskning
1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. dog følgende betingelser:
a)
fiskeriet skal foregå med den eller de pågældende medlemsstaters tilladelse og under dennes eller disses myndighed
b)
den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted, skal i forvejen være blevet underrettet om sådant fiskeri
c)
fartøjer, der driver sådant fiskeri, skal medbringe en tilladelse udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.
2. Uanset stk. 1 må levende akvatiske ressourcer, der er fanget til formålene i stk. 1, hverken sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, medmindre:
a)
de opfylder mindstemålene som anført i bilag IV, og mulighederne ikke er udtømt for ressourcer, for hvilke der er fastlagt fiskerimuligheder; eller
b)
de sælges direkte til andre formål end konsum.
Artikel 25
Udsætning og omflytning
Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udelukkende tager sigte på udsætning eller omflytning af levende akvatiske ressourcer, og som foregår med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår udsætningen eller omflytningen i en anden medlemsstats eller andre medlemsstaters farvande, skal alle berørte medlemsstater underrettes herom i forvejen.
Artikel 26
Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag
1. Medlemsstaterne kan til bevarelse og forvaltning af bestande eller for at reducere fiskeriets indvirkninger på det marine økosystem træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskerimulighederne, og som:
a)
supplerer foranstaltningerne i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter, eller
b)
er mere vidtrækkende end minimumskravene i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter.
2. Foranstaltningerne i stk. 1 gælder kun for fiskere fra den pågældende medlemsstat og skal være forenelige med fællesskabsretten.
3. Medlemsstaten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om foranstaltningerne.
4. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de nationale tekniske foranstaltninger opfylder betingelserne i stk. 1.
5. Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en afgørelse om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.
Artikel 27
Videnskabelig vurdering af typer af fiskeredskaber
Senest den 1. januar 2008 skal Kommissionen sørge for, at der gennemføres en videnskabelig vurdering af virkningerne af brugen af specielt hildingsgarn, toggegarn og indfiltringsgarn på hvaler, og at resultaterne heraf sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 28
Gennemførelsesbestemmelser
Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 29
Ændringer af bilagene
Ændringer af bilag I og tillæg 1 og 2 til bilag II vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 30
Ændringer af forordning (EF) nr. 1434/98
I forordning (EF) nr. 1434/98 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 2, udgår.
2)
Artikel 2, stk. 2 og 3, udgår.
3)
Artikel 3, stk. 1, affattes således:
»1. Sild fanget:
-
i område 1 og 2 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 32 mm, eller
-
i område 3 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 40 mm, eller
-
i region 1, 2 eller 3, med andre redskaber end trukne redskaber
må ikke landes til andre formål end direkte konsum, medmindre de først er blevet udbudt til salg til direkte konsum og ikke har fundet nogen aftager.«
4)
Artikel 3, stk. 2, affattes således:
»2. Al sild fanget med alle slags redskaber i henhold til betingelserne som fastsat i artikel 2 kan imidlertid landes til andre formål end direkte konsum.«
Artikel 31
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 88/98 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.
Artikel 32
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.
A TANÁCS 2187/2005/EK RENDELETE
(2005. december 21.)
a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
mivel:
(1)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. és 4. cikke szerint a Tanácsnak a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények figyelembevételével meg kell hoznia az élő vízi erőforrások oly módon történő kiaknázásához szükséges közösségi intézkedéseket, amely fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket biztosít. E célból a Tanács technikai intézkedéseket fogadhat el a halászat által okozott állománypusztulás és a halászati tevékenységek környezeti hatásának korlátozására.
(2)
A 83/414/EGK határozat (4) jóváhagyta a Közösség csatlakozását az egyezményt aláíró államok képviselőinek konferenciájához csatolt jegyzőkönyvvel módosított, a Balti-tenger és a Bæltek vizeiben élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló egyezményhez (a továbbiakban: „a gdanski egyezmény”).
(3)
A gdanski egyezmény általi létrehozása óta a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) intézkedéscsomagot fogadott el a Balti-tenger halászati erőforrásainak védelme és az azzal való gazdálkodás érdekében. A szervezet tájékoztatta a szerződő feleket az említett technikai intézkedések módosítására vonatkozó ajánlásairól.
(4)
Indokolt, hogy a Közösség érvényre juttassa ezeket az ajánlásokat. Mivel azonban az IBSFC helyébe valószínűleg az Orosz Föderációval folytatandó kétoldalú együttműködés lép, a közösségi szabályoknak nem kell szigorúan követniük ezeket az ajánlásokat, inkább a közösségi vizekre vonatkozó technikai intézkedések egy átfogó és következetes rendszerének létrehozására kell törekedniük, a meglévő szabályok alapján. Bizonyos esetekben, ha a meglévő szabályok szükségtelenül részletesek, és/vagy az erőforrások megőrzése szempontjából nem indokoltak, lehetséges az egyszerűsítés.
(5)
A 88/98/EK rendelet (5) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében technikai intézkedéseket állapított meg.
(6)
A 88/98/EK rendelet alkalmazása rámutatott azokra a hiányosságokra, amelyek problémát okoztak a rendelet alkalmazásában és végrehajtásában, és amelyeket mindenképpen helyesbíteni kell, mégpedig úgy, hogy bizonyos halászfelszerelésekkel végzett halászat tekintetében meghatározzák a célfajokat, valamint a szembőség különböző méreteire és a különböző földrajzi területekre alkalmazandó fogási százalékot.
(7)
Meg kell határozni a célfajok és egyéb fajok százalékának kiszámítási módját.
(8)
Az egy fajon belüli legkisebb méretet az adott faj halászatára alkalmazható halászfelszerelés szembőségének szelektivitásának figyelembevételével kell meghatározni.
(9)
A tudományos adatok azt mutatják, hogy a vonóhálóval folytatott angolnahalászat esetén a járulékos fogás nagy mennyiségű fiatal tőkehalat tartalmaz. Ezért az aktív halászfelszereléssel végzett angolnahalászatot meg kell tiltani.
(10)
A Rigai-öböl egyedülálló és rendkívül érzékeny tengeri ökológiai rendszer, ezért erőforrásainak fenntartható kiaknázása, és az ott folytatott halászati tevékenységek hatásainak minimalizálása érdekében különleges intézkedések szükségesek. Ezért a 2003-as csatlakozási okmány 21. cikke előírja, hogy a Tanácsnak a csatlakozás időpontja előtt módosítania kell a 88/98/EK rendeletet azzal a céllal, hogy a Rigai-öböllel kapcsolatban szükséges védelmi intézkedések elfogadásra kerüljenek.
(11)
A halászati tevékenységek ellenőrzése érdekében a Rigai-öbölbe való bejutást csak a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendeletben (6) említett különleges halászati engedély birtokában szabad engedélyezni.
(12)
A tudományos adatok azt mutatják, hogy a tőkehal esetében a szelektálóablak nélküli, szokásos rombuszcsomózású hálóból készült zsákvéggel és hosszabbítóelemmel ellátott, vontatott halászfelszerelés kevésbé szelektív, mint a „BACOMA” típusú szelektálóablakkal ellátott felszerelések, vagy az olyan felszerelések, amelyek esetében a zsákvégben és a hosszabbítóelemben a hálószemeket 90°-kal elforgatták. Ezért indokolt a közösségi vizeken és a közösségi hajókon megtiltani a „BACOMA” típusú szelektálóablak nélküli, vagy a zsákvégben és a hosszabbítóelemben 90°-kal elforgatott hálószemek nélküli, vontatott halászfelszerelés használatát, ha a célfaj a tőkehal.
(13)
Az 1434/98/EK rendelet (7) meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeit.
(14)
Az 1434/98/EK rendelet összetett szabályozásának egyszerűsítése érdekében a rendeletnek a Balti-tengerrel kapcsolatos rendelkezései helyébe e rendeletnek a szétválogatás nélküli kirakodásra vonatkozó általános rendelkezéseinek kell lépniük. Az 1434/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(15)
Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.
(16)
Az e rendelethez csatolt I. melléklet, valamint a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításait szintén az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni.
(17)
A szabályokban végrehajtandó változtatások száma és hatálya miatt a 88/98/EK rendelet hatályát veszti, és helyébe új szövegnek kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet meghatározza a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó és az I. mellékletben meghatározott földrajzi területeken elhelyezkedő tengeri vizek halászati erőforrásainak fogásával és kirakodásával kapcsolatos technikai védelmi intézkedéseket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „aktív halászfelszerelés”: olyan halászfelszerelés, amelynél a fogási művelethez a felszerelés aktív mozgása szükséges, beleértve különösen a vontatott halászfelszerelést és a kerítőhálókat;
i. „vonóháló”: egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott halászfelszerelés, egy kúp vagy piramis alakú testből álló (vonóhálótest), hátul zsákvégben záródó háló;
ii. „merevítőrudas zsákháló”: halászfelszerelés vonóhálóval, amelyet vízszintesen egy acélból vagy fából készült cső, a merevítőrúd nyit, és a fenéklánccal, lánchálóval vagy ijesztőlánccal ellátott háló aktív vontatását a fenéken a hajó motorja végzi;
iii. „dán kerítőháló”: a hajóról két hosszú kötéllel (kerítőháló-kötél) működtetett, vontatott kerítő halászfelszerelés, amelyet úgy terveztek, hogy a kerítőháló nyílása felé tereljék a halakat. Ez a halászfelszerelés, amely tervezését és méretét tekintve a fenék-vonóhálóhoz hasonlít, két hosszú szárnyból, a hálótestből és egy zsákból (zsákvég) áll;
iv. „kotróháló”: olyan háló vagy fémkosár, amelyet egy változtatható formájú és méretű keretre szerelnek, és alsó részére egy (néha fogazott) kotrókést rögzítenek;
v. „erszényes kerítőháló”: olyan hálóból készült kerítő halászfelszerelés, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy zárását;
b) „passzív halászfelszerelés”: olyan halászfelszerelés, amelynél a fogási művelethez nem szükséges a felszerelés aktív mozgása; magában foglalja a kopoltyúhálókat, állítóhálókat, a tükörhálókat, csapdahálókat, horogsorokat, rákcsapdákat és csapdákat. A hálók egy vagy több külön hálóból állhatnak, amelyeken felső, alsó és összekapcsoló kötél van, továbbá rögzítő, lebegő és navigációs felszerelésekkel lehet felszerelni őket;
i. „kopoltyúháló”és„állítóháló”: egyetlen hálódarabból álló felszerelés, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben. Ez úgy fogja ki az élő vízi erőforrásokat, hogy azok beleakadnak és belegabalyodnak a hálóba;
ii. „tükörháló”: két vagy több párhuzamosan, egy kötélre felfüggesztett hálóból álló halászfelszerelés, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben;
iii. „horogsorok”: több összekapcsolt horogsor, amelyeket vagy a tengerfenéken rögzítenek, vagy pedig sodródnak, és mindegyiken több, csalival ellátott horog van;
c) „horog”: rendszerint horgas véggel ellátott, hajlított, kihegyezett végű acéldrót-darab;
d) „merítési idő”: a hálók első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor a hálókat teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;
e) „négyzetes szemű háló”: olyan háló, amelyben a szemek oldalai által formált párhuzamos vonalakból álló két sorozatból az egyik merőlegesen, a másik pedig párhuzamosan helyezkedik el a háló hossztengelyéhez képest;
f) „zsákvég”: a vonóháló leghátsó 8 méteres része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy pedig elvékonyodik;
g) „biztosítózsák”: hengeres hálódarab, amely teljesen körülveszi a vonóháló zsákvégét, és helyenként a zsákvéghez kapcsolható;
h) „hátsó pánt”: a zsákvéghez rögzített leghátsó körpánt, a hosszirányban megfeszített hálószemek mentén mérve;
i) „emelőpánt”: a zsákvég, vagy adott esetben a biztosítózsák kerületét övező kötéldarab, amelyet horgokkal vagy gyűrűkkel rögzítenek;
j) „körpánt”: a zsákvég vagy adott esetben a biztosítózsák kerületét övező, ahhoz rögzített kötéldarab;
k) „belső terelőháló”: az aktív halászfelszerelés hálóján belül oly módon felerősített hálódarab, hogy a zsákmány eljuthasson a háló elejétől a végéig, de ne tudjon visszafordulni;
l) „zsákvégbója”: a zsákvéghez rögzített, úsztatható egység;
m) „úszószál”: az a kötél, amely összekapcsolja a zsákvégbóját a halászfelszerelés azon részével, amelyet támogat vagy megjelöl;
n) „hosszabbító elem”: a vonóháló el nem vékonyodó, hengeres alakú, a zsákvéggel megegyező kerületű szakasza, amelyet a zsákvéghez rögzítenek, vagy annak folytatása.
II. FEJEZET
HÁLÓK ÉS HASZNÁLATUK FELTÉTELEI
I. SZAKASZ
Célfajok
3. cikk
Célfajok és legkisebb szembőség
(1) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi alkörzet tekintetében az egyes célfajokra megengedett szembőség-tartományt vonóhálóval, dán kerítőhálóval és hasonló halászfelszerelésekkel végzett halászat esetében a II. melléklet, kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval folytatott halászat esetén pedig a III. melléklet határozza meg. A halászfelszerelés vagy háló egyetlen részén sem lehet kisebb a szembőség, mint az egyes szembőség-tartományokon belüli legkisebb szembőség.
(2) A célfajoknak a fedélzeten megtartott élő vízi erőforrásokhoz viszonyított minimális százalékos arányát minden egyes földrajzi alkörzetre és szembőség-tartományra vonatkozóan a II. és III. melléklet tartalmazza.
(3) A halászat során, amennyiben kotróhálókat alkalmaznak, csak abban az esetben szabad bármilyen mennyiségű élő vízi erőforrást a fedélzeten megtartani vagy kirakodni, ha az élősúly legalább 85 %-át puhatestű állatok és/vagy Furcellaria lumbricalis teszik ki.
(4) Tilos az egyes alkörzeteken belül a III. mellékletben említetteknél kisebb szembőségű kopoltyúhálót vagy állítóhálót használni.
(5) Tilos az egyes alkörzeteken belül olyan szembőségű tükörhálót használni, amely - a háló azon részén, ahol a legnagyobb hálószemek helyezkednek el - nem felel meg a III. mellékletben meghatározott valamelyik kategóriának, kivéve, ha a háló legkisebb szembőségű részén a szembőség 16 mm-nél kisebb. Amennyiben a legkisebb hálószemek szembősége 16 mm-nél kisebb, valamennyi 16 mm-nél nagyobb szembőségű hálószemnek meg kell felelnie a III. mellékletben meghatározott kategóriáknak.
(6) Minden halászat esetében tilos kirakodni az I. mellékletben felsorolt alkörzetekben fogott, és a fedélzeten tartott halászzsákmányt, amely nem teljesíti a II. vagy III. mellékletben meghatározott megfelelő feltételeket.
4. cikk
A célfajok százalékos arányának kiszámítása
(1) A II. és III. mellékletben említett célfajok százalékos arányát úgy kell kiszámítani, mint a II. és III. mellékletben felsorolt összes olyan faj élősúlyához viszonyított arányt, amelyet: szétválogatás után a fedélzeten megtartottak, vagy kirakodtak.
(2) A célfajok és egyéb fajok százalékos arányát úgy kapják meg, hogy összesítik a célfajok és a II. és III. mellékletben felsorolt egyéb fajok fedélzeten megtartott teljes mennyiségét.
(3) A II. és III. mellékletben említett fajok bizonyos mennyiségeinek a halászhajóról átrakodása esetén a célfajok százalékos arányának számításakor ezen átrakodott mennyiségeket figyelembe kell venni.
(4) A célfajok százalékos arányát egy vagy több reprezentatív minta alapján is ki lehet számítani.
II. SZAKASZ
Aktív halászfelszerelés
5. cikk
A halászfelszerelések szerkezete
(1) Nem használható olyan eszköz, amely elzárja, vagy más módon szűkíti a zsákvég hálószemeit.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett bármilyen aktív halászfelszerelés zsákvégének alsó feléhez, a külső részre rögzített bármilyen vitorlavászon, háló vagy más anyag, amelynek feladata a kopás megelőzése vagy lassítása. Az ilyen anyagot csak a zsákvég elején és oldalperemein szabad rögzíteni.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve a 90 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során megengedett a zsákvég külső részéhez rögzített biztosítózsák. A biztosítózsák szembőségének legalább kétszer akkorának kell lennie, mint zsákvégé, és semmiképpen sem lehet kisebb 80 mm-nél.
A biztosítózsák a következő pontokon rögzíthető:
a)
az elülső pereménél;
b)
a hátulsó pereménél; vagy
c)
a kerülete mentén, a hátulsó és az elülső rész között.
A biztosítózsák az alábbi módokon fűzhető be:
a)
a kerülete mentén a zsákvéghez és a hosszabbítóelemhez egy hálószemsor körül; vagy
b)
hosszirányban, egyetlen szemsor mentén.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett:
a)
az aktív halászfelszerelésen a meg nem fordítható háló vagy belső terelőháló használata. A belső terelőhálót a zsákvégen belül vagy a zsákvég előtt lehet rögzíteni. A II. mellékletben megállapított, legkisebb szembőségre vonatkozó rendelkezéseket a belső terelőhálóra nem kell alkalmazni. A belső terelőháló elülső rögzítési pontja és a zsákvég hátsó vége közötti távolságnak a belső terelőháló hosszúságának legalább háromszorosát kell kitennie;
b)
a zsákvég bármely részének külső felére a fogás mennyiségét mérő érzékelő csatlakoztatása;
c)
a 90 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során körpánt és emelőpánt rögzítése a zsákvég külső részéhez;
d)
a legalább 90 mm-es szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel végzett halászat során emelőpánt rögzítése a zsákvég külső részéhez;
e)
úszók rögzítése a zsákvég két oldalsó szegélyéhez;
f)
hátsó pánt rögzítése a zsákvég külső feléhez. A hátsó pánt és a zsákkötél közötti távolság legfeljebb 50 cm lehet.
6. cikk
Különös tiltott szerkezetek
Tilos az alábbiak használata:
a)
olyan zsákvég, amelynél a zsákvég kerületén az azonos szembőségű hálószemek száma annak első végétől a hátsó végéig növekszik;
b)
olyan hosszabbítóelem, amelynek kerülete bármely ponton kisebb, mint a zsákvég elülső végének - amelyhez a hosszabbítóelemet csatlakoztatták - kerülete;
c)
olyan, legalább 32 mm-es szembőségű zsákvég, amelyen bármely hálószem nem rombusz vagy négyzet alakú;
d)
legalább 90 mm-es szembőségű olyan vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés, amelyhez a zsákvéget nem a zsákvég előtti hálóhoz történő varrással rögzítették;
e)
legalább 90 mm-es szembőségű olyan vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés, amelyen az illesztések vagy a szegélyek kivételével a zsákvég bármely kerületén több mint 100 rombusz alakú szabad hálószem és kevesebb, mint 40 rombusz alakú szabad hálószem található;
f)
olyan zsákvég, amely felső felének kifeszített hossza nem egyezik meg hozzávetőlegesen az alsó felének kifeszített hosszával.
7. cikk
A vonóhálók szelektivitása tőkehal-halászat esetén
A Bizottság - a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság javaslatára - legkésőbb 2007 szeptemberéig értékelést nyújt be a Tanácsnak az olyan aktív halászfelszerelések zsákjának szelektivitásáról, amelyek esetében a tőkehal a célfaj.
III. SZAKASZ
Passzív halászfelszerelések
8. cikk
Méretek és merítési idő
(1) Amennyiben a halászatot kopoltyúhálókkal, állítóhálókkal vagy tükörhálókkal végzik, a legfeljebb 12 m teljes hosszúságú hajókon tilos több mint 9 km-nyi hálót, a 12 m-t meghaladó teljes hosszúságú hajókon pedig több mint 21 km-nyi hálót használni.
(2) A (1) bekezdésben említett hálók merítési ideje nem haladhatja meg a 48 órát.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben említett hálók merítési ideje jégtakaró alatti halászat esetén nincs korlátozva.
9. cikk
Az eresztőhálókra vonatkozó korlátozások
(1) 2008. január 1-jétől tilos eresztőhálókat a fedélzeten tartani vagy halászatra használni.
(2) 2006-ban és 2007-ben a hajók számára engedélyezett az eresztőhálók fedélzeten tartása vagy halászatra történő felhasználása, amennyiben a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai erre engedélyt adnak.
(3) 2006-ban és 2007-ben azon hajók maximális száma, amelyek számára valamely tagállam engedélyezheti az eresztőhálók fedélzeten tartását vagy halászatra történő felhasználását, nem haladhatja meg a 2001 és 2003 közötti időszakban eresztőhálót használó halászhajók 40, illetőleg 20 %-át.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve, a 25-32. alkörzetben azon hajók maximális száma, amelyek számára valamely tagállam engedélyezheti az eresztőhálók fedélzeten tartását vagy halászatra történő felhasználását, nem haladhatja meg a 2001 és 2003 közötti időszakban eresztőhálót használó halászhajók 40 %-át.
(5) A tagállamok minden évben április 30-ig eljuttatják a Bizottsághoz azon hajók listáját, amelyek számára engedélyezett az eresztőhálót alkalmazó halászat.
10. cikk
Az eresztőhálóra vonatkozó feltételek
(1) Az eresztőhálót alkalmazó halászhajó parancsnoka hajónaplót vezet, amelyben napi rendszerességgel rögzíti a következő adatokat:
a)
a fedélzeten lévő hálók teljes hosszúsága;
b)
az egyes halászati műveletek során alkalmazott hálók teljes hosszúsága;
c)
a cetfélék járulékos fogásának mennyisége, időpontja és helye.
(2) Valamennyi eresztőhálót alkalmazó halászhajó a fedélzeten tartja a 9. cikk (2) bekezdésében említett engedélyt.
IV. SZAKASZ
A halászfelszerelésekre és azok használatára vonatkozó közös rendelkezések
11. cikk
A szembőség és a fonalvastagság meghatározása
A halászati hálók szembőségének és fonálvastagságának meghatározására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. január 24-i 129/2003/EK bizottsági rendeletet (9) kell alkalmazni.
12. cikk
Az előírt fogási arányok elérése
(1) A II. és III. mellékletben meghatározott megengedett százalékarányt meghaladó mennyiségben kifogott élő vízi erőforrásokat tilos kirakodni, azokat az egyes kirakodások előtt vissza kell engedni a tengerbe.
(2) Az (1) bekezdés ellenére, amikor a halászat során egy halászhajó elhagyja a II. és III. mellékletben felsorolt bármely alkörzet-csoportot, az ezen a földrajzi területen fogott és fedélzeten tartott célfajok II. és III. mellékletben meghatározott minimális százalékarányát két órán belül el kell érnie.
13. cikk
A halászfelszerelések használatára vonatkozó feltételek
(1) Azt a halászfelszerelést, amelynek használata egy adott földrajzi területen vagy egy adott időszakban tilos, úgy kell elhelyezni, hogy az a tiltott területen vagy a tiltott időszakban ne legyen használatra kész állapotban. A tartalék halászfelszereléseket elkülönítve kell elhelyezni olyan módon, hogy azok ne legyenek használatra kész állapotban.
(2) A halászfelszerelés akkor nincs használatra kész állapotban, ha:
a)
vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászfelszerelés esetében, a páros vonóháló kivételével:
i.
a kötélvezetőket rögzítették a mellvéd vagy a hálókötő állványok belső vagy külső oldalán;
ii.
a húzóköteleket vagy vontatóköteleket leoldozták a kötélvezetőkről vagy a súlyokról;
b)
páros vonóháló esetében a szárnyvégi súlyokat leoldozták, és elrakták;
c)
horogsorok, kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló esetében:
i.
a hálók rögzített fedél alatt vannak elhelyezve;
ii.
a horogsorokat és horgokat lezárt dobozokban tartják;
d)
az erszényes kerítőháló esetében a huzalokat és fenékhuzalokat leoldozták a kerítőhálóról.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, olyan halászfelszerelés használata esetén, amelynél a II. és a III. melléklettel összhangban a tőkehal (Gadus morhua) a célfaj, semmilyen más halászfelszerelés nem tartható a fedélzeten.
III. FEJEZET
LEGKISEBB KIRAKODOTT HALMENNYISÉG
14. cikk
A halak mérése
(1) Egy hal akkor tekintendő méreten alulinak, ha kisebb, mint az adott faj és az adott földrajzi terület tekintetében a IV. mellékletben meghatározott legkisebb méret.
(2) A hal méretét a fej csúcsától (zárt szájjal) a farokúszó legvégéig kell mérni.
15. cikk
Méreten aluli halak fedélzeten tartása
(1) A méreten aluli halakat tilos a fedélzeten megtartani, átrakodni, kirakodni, szállítani, tárolni, árusítani, kitenni vagy értékesítésre kínálni, azokat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
(2) A II. mellékletben a „kisebb mint 16 milliméter” és „16-31 milliméter” szembőség-kategóriára célfajként meghatározott halaktól eltérő más halfajokra, amelyeket 32 milliméternél kisebb szembőségű vonóhálóval, dán kerítőhálóval vagy hasonló halászfelszereléssel, illetve erszényes kerítőhálóval fogtak ki, az (1) bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben ezeket a halakat nem válogatják szét, és nem értékesítik, nem teszik ki, illetve nem kínálják fel értékesítésre emberi fogyasztás céljából.
IV. FEJEZET
EGYES TERÜLETEKRE, HALÁSZATI FORMÁKRA VAGY ÉLŐ VÍZI ERŐFORRÁSOKRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK
16. cikk
Tiltott területek
Egész évben tilos az aktív halászfelszereléssel végzett halászat az alábbi pontokat sorban összekötő loxodroma vonalak által behatárolt, és a WGS84 vetületi rendszer alapján mért területeken:
1.
é. sz. 54° 23′, k. h. 14° 35′;
2.
é. sz. 54° 21′, k. h. 14° 40′;
3.
é. sz. 54° 17′, k. h. 14° 33′;
4.
é. sz. 54° 07′, k. h. 14° 25′;
5.
é. sz. 54° 10′, k. h. 14° 21′;
6.
é. sz. 54° 14′, k. h. 14° 25′;
7.
é. sz. 54° 17′, k. h. 14° 17′;
8.
é. sz. 54° 24′, k. h. 14° 11′;
9.
é. sz. 54° 27′, k. h. 14° 25′;
10.
é. sz. 54° 23′, k. h. 14° 35′.
17. cikk
A lazac és tengeri pisztráng halászatára vonatkozó korlátozások
(1) Tilos lazacot (Salmo salar) és tengeri pisztrángot (Salmo trutta) a fedélzeten megtartani:
a)
június 1-jétől szeptember 15-ig a 22-31. alkörzet vizein;
b)
június 15-től szeptember 30-ig a 32. alkörzet vizein.
(2) A tiltott terület a tilalmi időszakban az alapvonalaktól mért négy tengeri mérfölddel megnagyobbodik.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve megengedett a csapdahálóval fogott lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo trutta) megtartása a fedélzeten.
18. cikk
Az angolna halászatára vonatkozó korlátozások
Egész évben tilos a fedélzeten megtartani aktív halászfelszereléssel fogott angolnát.
19. cikk
A szétválogatás nélküli kirakodásra vonatkozó korlátozások
(1) A szétválogatás nélküli fogást kizárólag olyan kikötőben vagy kirakodóhelyen szabad kirakni, ahol a (2) bekezdésben említett mintavételezési program működik.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljon a szétválogatás nélküli fogás fajonkénti hatékony felügyeletét lehetővé tevő mintavételezési program.
V. FEJEZET
A RIGAI-ÖBÖLRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS INTÉZKEDÉSEK
20. cikk
Különleges halászati engedély
(1) A 28-1. alkörzetben folytatandó halászati tevékenységhez a hajóknak rendelkezniük kell az 1627/94/EK rendelet 7. cikkével összhangban kiállított különleges halászati engedéllyel.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy azokról a hajókról, amelyek számára kiállították az (1) bekezdésben említett különleges halászati engedélyt, a hajók nevét és belső lajstromszámát tartalmazó jegyzék készüljön, és ez a jegyzék egy internetes honlapon - amelynek címét minden egyes tagállam közli a Bizottsággal és a tagállamokkal - nyilvánosan hozzáférhető legyen.
(3) A jegyzékben szereplő hajóknak a következő feltételeket kell teljesíteniük:
a)
a jegyzékben szereplő hajók összesített motorteljesítménye (kW) nem haladhatja meg az egyes tagállamok tekintetében 2000-2001-ben a 28-1. alkörzetben megfigyelt teljesítményt; és
b)
egy hajó motorteljesítménye semmikor nem haladhatja meg a 221 kilowattot (kW).
21. cikk
A hajók vagy motorok cseréje
(1) A 20. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő bármely hajó felváltható egy másik hajóval vagy hajókkal, feltéve, hogy:
a)
e csere eredményeképpen a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontjában az érintett tagállam számára megadott összesített motorteljesítmény nem növekszik; és
b)
a cserehajó motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-t.
(2) A 20. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő bármely hajó motorja kicserélhető, feltéve, hogy:
a)
a motorcsere következtében a hajó motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-t; és
b)
a cseremotor teljesítménye nem olyan nagy, hogy a csere eredményeképpen emelkedne a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontjában az érintett tagállam számára megadott összesített motorteljesítmény.
22. cikk
A vonóhálóval végzett halászat tilalma
A 28-1. alkörzetben tilos vonóhálóval halászni a 20 méternél sekélyebb vizekben.
VI. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Tiltott halászfelszerelések és halászati gyakorlatok
(1) Robbanóanyagokat, mérgező és bódító anyagokat, elektromos áramot, valamint bármilyen lövedéket alkalmazó módszerekkel tilos élő vízi erőforrásokat kifogni.
(2) Az (1) bekezdésben említett módszerek valamelyikével kifogott élő vízi erőforrásokat tilos árusítani, kitenni vagy értékesítésre kínálni.
24. cikk
Tudományos kutatás
(1) Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a halászati műveletekre, amelyeket kizárólag tudományos vizsgálatok céljából végeznek, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
a)
a halászati tevékenységeket az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt kell végezni;
b)
a halászati műveletekről előzetesen tájékoztatni kell azt a tagállamot vagy azokat a tagállamokat, amelyek vizein a kutatást végzik; és
c)
a halászati tevékenységet végző hajó lobogója szerinti tagállam által kiállított engedélyt a hajó fedélzetén kell tartani.
(2) Az (1) bekezdés ellenére tilos az (1) bekezdésben meghatározott célból kifogott élő vízi erőforrások árusítása és raktározása, továbbá eladásra kirakása vagy értékesítésre kínálása, kivéve, ha:
a)
megfelelnek a IV. mellékletben felsorolt legkisebb kirakodási méreteknek, és olyan erőforrások esetében, amelyekre halászati lehetőséget állapítottak meg, a lehetőség még nem merült ki; vagy
b)
emberi fogyasztáson kívüli célokra közvetlenül értékesítésre kerülnek.
25. cikk
Mesterséges állománypótlás vagy áttelepítés
Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a halászati műveletekre, amelyeket kizárólag az élő vízi erőforrások mesterséges állománypótlása vagy áttelepítése céljából végeznek, és az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtanak végre. Amennyiben a mesterséges állománypótlást vagy áttelepítést más tagállam vagy tagállamok vizein hajtják végre, erről előzetesen tájékoztatni kell valamennyi érintett tagállamot.
26. cikk
A tagállamok által elfogadott, kizárólag a lobogójuk alatt hajózó halászhajókra alkalmazandó intézkedések
(1) A tagállamok az állományok védelme és kezelése, vagy a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásának csökkentése érdekében a halászati lehetőségeket korlátozó technikai intézkedéseket hozhatnak, amelyek:
a)
kiegészítik a közösségi halászati rendeletekben megállapított intézkedéseket; vagy
b)
túlmutatnak a közösségi halászati rendeletekben megállapított minimumkövetelményeken.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések kizárólag az érintett tagállam halászaira vonatkoznak, és összeegyeztethetők a közösségi joggal.
(3) Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot ezekről az intézkedésekről.
(4) A tagállamok a Bizottság kérésére rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely annak értékeléséhez szükséges, hogy az intézkedések megfelelnek-e az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(5) Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedések nem felelnek meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, határozatot fogad el, amelyben felszólítja a tagállamot az intézkedések visszavonására vagy módosítására.
27. cikk
A halászfelszerelések típusainak tudományos értékelése
A Bizottság legkésőbb 2008. január 1-ig biztosítja, hogy a cetfélékre vonatkozóan különösen a fenéken rögzített kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók használatának tudományos értékelésére sor kerüljön, és annak eredménye az Európai Parlament és a Tanács elé kerüljön.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
28. cikk
Végrehajtási szabályok
E rendelet végrehajtásának részletes szabályait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
29. cikk
A mellékletek módosításai
Az I. mellékletnek és a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
30. cikk
Az 1434/98/EK rendelet módosításai
Az 1434/98/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
az 1. cikk (2) bekezdését el kell hagyni;
2.
a 2. cikk (2) és (3) bekezdését el kell hagyni;
3.
a 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Azon heringfogásokat, amelyeket:
-
az 1. és 2. területen 32 mm-es vagy ennél nagyobb legkisebb szembőségű vontatott hálókkal fogtak, vagy
-
a 3. területen 40 mm-es vagy ennél nagyobb legkisebb szembőségű vontatott hálókkal fogtak, vagy
-
az 1., 2. vagy 3. területen a vontatott hálók kivételével bármilyen halászfelszereléssel fogtak,
tilos a közvetlen emberi fogyasztáson kívül más célból kirakodni, kivéve, ha ezeket először közvetlen emberi fogyasztás céljára ajánlották fel értékesítésre, de nem sikerült rájuk vevőt találni.”;
4.
a 3. cikk (2) bekezdésének első francia bekezdése helyébe a következő lép:
„(2) Azonban a bármilyen halászfelszereléssel a 2. cikkben meghatározott feltételek mellett fogott heringeket közvetlen emberi fogyasztáson kívüli más célból nem szabad kirakodni.”
31. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 88/98/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni, és az V. melléklet megfelelési táblázatával összhangban kell értelmezni.
32. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.