RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 452/2007
af 23. april 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte den 30. oktober 2006 ved forordning (EF) nr. 1620/2006 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (de pågældende lande). Forordningen trådte i kraft den 1. november 2006.
(2)
Som bekendt omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(3)
Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter fra de pågældende lande modtog alle parter en fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som forordningen om midlertidig told var baseret på (»den foreløbige fremlæggelse«). Alle parter fik en frist til at fremsætte skriftlige og mundtlige bemærkninger til disse oplysninger.
(4)
Nogle interesserede parter fremsatte kommentarer skriftligt. De parter, som anmodede om at blive hørt mundtligt, fik også mulighed for det. Kommissionen fortsatte bestræbelserne på at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på endeligt at fastslå de faktiske omstændigheder.
(5)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige told (»den endelige fremlæggelse«). De interesserede parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og hvor det var relevant, er konklusionerne blevet ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(6)
Som bekendt, og som beskrevet i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told, er den vare, der er omfattet af denne procedure, strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (»den pågældende vare«).
(7)
En part hævdede, at strygebrætter med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion bør udelukkes fra foranstaltningernes anvendelsesområde, eftersom sådanne modeller sælges til en minimumspris i detailleddet på 200 EUR, mens gennemsnitsprisen for et strygebræt er 35 EUR. Det hævdedes også, at de nævnte modeller ofte sælges til forbrugerne som en pakke, der omfatter et dampstrygejern; i så fald er gennemsnitsprisen i detailleddet ca. 500 EUR. For så vidt angår priselementet, skal det bemærkes, at priser, og navnlig detailpriser, ikke i sig selv er en faktor, der skal tages hensyn til, når det vurderes, om to eller flere varetyper (modeller) bør anses for at være en og samme vare i forbindelse med en antidumpingprocedure. Det er de grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål, der tages hensyn til i den forbindelse, og derfor anses sådanne typer for at svare til dem uden suge- og/eller varmefunktion. For så vidt angår salg af strygebrætter sammen med strygejern eller dampstrygejern, viste undersøgelsen, at en sådan salgsmetode til tider anvendes i forbindelse med alle typer strygebrætter, og de forskellige priser på de forskellige kombinationer kan under ingen omstændigheder berettige til at udelukke visse typer strygebrætter fra de varer, der er omfattet af denne procedure.
(8)
Den samme part hævdede også, at de væsentlige dele af strygebrætterne ikke bør omfattes af foranstaltningerne, eftersom der efter sigende ikke er efterspørgsel efter disse dele i Fællesskabet, og der tilsyneladende ikke findes producenter af disse dele i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine. Denne påstand, som ikke i sig selv er afgørende for definitionen af en vare, blev under alle omstændigheder ikke bekræftet af undersøgelsen. Det blev faktisk konstateret, at der findes et vist marked for de væsentlige dele af strygebrætter, og at mindst to kendte kinesiske producenter af strygebrætter eksporterede væsentlige dele til Fællesskabet.
(9)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at alle typer strygebrætter og de væsentlige dele deraf, jf. betragtning 6 ovenfor, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, har de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på Fællesskabets marked. Hermed bekræftes således betragtning 12 og 13 i forordningen om midlertidig told.
2. Den samme vare
(10)
I mangel af bemærkninger bekræftes hermed betragtning 14 i forordningen om midlertidig told.
(11)
I betragtning af ovenstående konkluderes det endeligt, at den pågældende vare og strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og de væsentlige dele heraf, som produceres og sælges i referencelandet Tyrkiet, samt dem, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på Fællesskabets marked, er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk samarbejdende eksporterende producent, at virksomheden burde have været indrømmet markedsøkonomisk behandling. Virksomheden forklarede på ny, at den regnskabspraksis, jf. betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, som førte til, at fem kinesiske eksporterende producenter ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling (tre udelukkende af den grund), ikke var tilstrækkelig væsentlig til at anfægte troværdigheden af regnskabet, som faktisk var fuldstændigt, og ikke har konsekvenser for fastsættelsen af dumpingmargenen.
(13)
I den forbindelse skal det bemærkes, at den stedlige kontrol tydeligt viste, at virksomhedens regnskabspraksis er i strid med de internationale regnskabsstandarder (»IAS«), dvs. IAS nr. 1, og ikke kunne betragtes som uvæsentlig. Der blev ikke fremlagt nye data, som kunne ændre resultaterne i betragtning 25 i forordningen om midlertidig told.
(14)
I mangel af andre relevante og begrundede bemærkninger bekræftes hermed betragtning 15-28 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(15)
I mangel af bemærkninger bekræftes hermed betragtning 29-34 om individuel behandling i forordningen om midlertidig told.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(16)
I mangel af bemærkninger til valget af Tyrkiet som referenceland bekræftes hermed betragtning 35-40 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(17)
Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev som bekendt fastsat på grundlag af de oplysninger, som disse virksomheder indgav om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg på de pågældende virksomheder.
(18)
Endvidere havde den kinesiske og den ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, som bekendt ikke et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og den normale værdi blev derfor fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, dvs. beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (»SG & A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste.
3.2.1. Kina
(19)
Med hensyn til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told foretog Kommissionen en nærmere undersøgelse af produktionsomkostningerne, navnlig indkøbspriserne for visse råvarer af stål, som blev oplyst af den kinesiske producent, der oprindelig blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den forbindelse blev påstande og yderligere dokumentation fra visse parter efter den foreløbige fremlæggelse også undersøgt og efterprøvet. Det kunne bekræftes, at der ikke var afvigelser mellem de indkøbspriser for stål, som den pågældende virksomhed havde oplyst, og de tilsvarende priser på verdensmarkedet. De produktionsomkostninger, som virksomheden havde oplyst, accepteres derfor endeligt.
(20)
I mangel af andre bemærkninger til den normale værdi for den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes hermed de resultater, der er omhandlet i betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
3.2.2. Ukraine
(21)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anmodede de ukrainske myndigheder Kommissionen om at foretage en ny beregning af den normale værdi for den eneste ukrainske eksportør på grundlag af salget på det ukrainske marked. Som bekendt blev det for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, og derfor skulle den normale værdi beregnes som nævnt i betragtning 18 ovenfor og forklaret i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.
(22)
I mangel af andre bemærkninger til den normale værdi for den eneste ukrainske eksporterende producent bekræftes hermed de resultater, der er omhandlet i betragtning 47-49 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(23)
En importør hævdede, at oplysningerne fra blot én producent i referencelandet Tyrkiet, ikke er tilstrækkelige til at fastsætte den normale værdi, og at der ikke bør indføres antidumpingtold på et så utilstrækkeligt grundlag. I den forbindelse skal det bemærkes, at grundforordningen, og navnlig artikel 2, stk. 7, ikke udelukker indførelse af foranstaltninger i tilfælde af begrænset eller manglende samarbejde fra producenter i referencelande. Det skal dog tilføjes, at for at sikre så præcist et resultat som muligt har Kommissionen sammenholdt oplysningerne fra den eneste samarbejdende producent i referencelandet med oplysningerne fra en anden tyrkisk producent, fra en amerikansk producent, som ikke samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, men som indvilgede i at give visse oplysninger om priser, omkostninger og salgsvolumen, og fra EF-erhvervsgrenen. Sammenholdelsen bekræftede, at det er korrekt og rimeligt at beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne fra den samarbejdende tyrkiske producent. Påstanden afvises derfor. I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes betragtning 50-52 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
4.1. Kina
(24)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en eksporterende producent fra Kina, jf. betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, at virksomhedens eksport via ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke burde udelukkes fra beregningen af eksportprisen. Men virksomheden fremlagde ikke yderligere verificerbar dokumentation for sine påstande; virksomheden undlod navnlig at fremlægge dokumentation for, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i sidste ende var beregnet til. Påstanden blev derfor afvist.
(25)
En anden eksporterende producent fra Kina hævdede, at der skulle have været taget højde for virksomhedens salg til Fællesskabet gennem dens forretningsmæssigt forbundne handelsselskab i Hongkong. Virksomheden fremsatte på ny sin oprindelige påstand om, at der netop burde tages højde for dette salg i forbindelse med eksportprisernes beregning, men var ikke i stand til at fremlægge nye verificerbare oplysninger eller forklaringer. Den kunne ikke godtgøre, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet rent faktisk var blevet betalt. Endvidere stemte Hongkong-forhandlerens indkøb ikke overens med det reviderede regnskab. Påstanden blev derfor afvist.
(26)
Den samme part hævdede, at Kommissionen burde have anvendt sine egne vekselkurser til at beregne eksportpriser. I den forbindelse skal det bemærkes, at virksomheden indberettede alle sine transaktioner i de enkelte måneder ved brug af vekselkursen for den første arbejdsdag i måneden. Påstanden afvises, da den månedlige gennemsnitskurs, som Kommissionen brugte til sine beregninger, er et bedre udtryk for de faktiske omstændigheder, eftersom man undgår virkningerne af at anvende en fast kurs for en enkelt dag ved omregning af transaktioner, som fandt sted i løbet af en hel måned.
(27)
EF-erhvervsgrenen hævdede, at de eksportpriser, som de samarbejdende eksporterende producenter oplyste, og navnlig den virksomhed, der er nævnt i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, ikke var korrekte. Men den dokumentation, der blev fremlagt i den forbindelse, var enten urelevant eller ikke-verificerbar, eller også fremgik det ikke, at der var uoverensstemmelser. Påstandene anses derfor for at være ubegrundede.
(28)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 53-58 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Ukraine
(29)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede de ukrainske myndigheder og den eneste ukrainske eksporterende producent, at der ikke burde have været fratrukket et beløb for den forretningsmæssigt forbundne virksomheds SG & A-omkostninger og fortjeneste ved beregningen af eksportprisen, for grundforordningens artikel 2, stk. 9, finder ikke anvendelse i dette tilfælde. Det blev anført, at grundforordningens artikel 2, stk. 9, kun finder anvendelse på forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, da teksten klart skelner mellem »import og videresalg«. Den eneste ukrainske eksporterende producent anførte, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed fungerer som eksportafdeling, og begge berørte parter hævdede, at eksportprisen burde fastsættes på grundlag af forordningens artikel 2, stk. 8. Endvidere anførte de, at, hvis den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke kunne betragtes som den eksporterende producents eksportafdeling, burde den betragtes som salgsagent.
(30)
I den forbindelse skal det bemærkes, at ved salg af den pågældende vare til Fællesskabet sendte den eneste ukrainske eksporterende producent den pågældende vare direkte til Fællesskabet, fakturerede den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz for hver sending og modtog den tilsvarende betaling. Derfor udførte den eksporterende producent alle de opgaver, der påhviler en eksportør. Den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz forhandlede om salgskontrakter og fakturerede den første uafhængige køber i Fællesskabet. Den forretningsmæssigt forbundne virksomhed udførte også alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, dvs. forestod fortoldning af varerne ved import til Fællesskabet og afholdt alle omkostninger ved transport af varerne til den uafhængige køber i Fællesskabet og eventuel oplagring i Fællesskabet. Selvom denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed formelt set er oprettet uden for Fællesskabet, har den i denne forbindelse et EU-momsnummer og driver bl.a. forretning gennem sine salgskontorer og adskillige lagerfaciliteter i Fællesskabet. Den burde derfor betragtes som en virksomhed, der udfører en forretningsmæssigt forbunden importørs opgaver, jf. betragtning 59 i forordningen om midlertidig told, og ikke en eksportørs eller en salgsagents opgaver. Derfor bør påstanden afvises og de foreløbige resultater bekræftes.
(31)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 59 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(32)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk eksporterende producent, at der blev set bort fra visse vigtige prisdifferencer (f.eks. strygebrættets faktiske vægt) ved sammenligning af den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. I den forbindelse skal det bemærkes, at de forskellige varetyper blev samlet i grupper, dels for at afspejle de vigtigste fysiske kendetegn og faktorer, som påvirker omkostningerne/priserne, dels for at muliggøre en tilstrækkelig repræsentativ sammenligning mellem de eksporterede typer og de typer, som den samarbejdende tyrkiske producent sælger på hjemmemarkedet. Følgende vigtige kendetegn blev taget i betragtning i forbindelse med sammenligningen: brættets type, størrelse, udformning og materiale, benenes materiale, eventuel strygejernsholder og dennes type, eventuelt tilbehør som f.eks. ærmebræt, hylde til strygetøj, stik. Vægten og andre kriterier, som den pågældende eksporterende producent nævner, afspejles indirekte i visse kriterier, som anvendes i forbindelse med sammenligningen (vægten afspejles eksempelvis i størrelsen af strygebrættets bræt og det materiale, det er fremstillet af). Derfor kunne påstanden ikke accepteres.
(33)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anmodede flere parter om yderligere oplysninger vedrørende justeringerne af den normale værdi, som blev anvendt for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den forbindelse skal det bemærkes, at de specifikke fremlæggelsesdokumenter til de enkelte samarbejdende parter indeholdt en udtømmende liste over de forskellige justeringer, der var indrømmet, og at der som altid blev foretaget justeringer, hvis det viste sig at være berettiget. Den normale værdi, som var baseret på referencelandet, blev justeret nedad for at fjerne virkningerne af a) forskellene mellem de fysiske kendetegn beskrevet i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told, b) forskellene i handelstrin, også beskrevet i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told, og c) forskellene i omkostningerne til kreditter i forbindelse med det pågældende hjemmemarkedssalg. Der blev ikke konstateret andre forskelle, og derfor blev der ikke foretaget andre justeringer.
(34)
Den eneste ukrainske eksporterende producent hævdede, at Kommissionen havde foretaget visse uberettigede fradrag for visse aspekter ved transport- og kreditomkostninger, da den fastsatte justeringerne af eksportprisen med henblik på sammenligning. Kommissionen gav producenten medhold heri og ændrede de relevante justeringer tilsvarende.
(35)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 60-62 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
6.1. Kina
(36)
I lyset af ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, til følgende:
-
:
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
:
34,9 %
-
:
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
:
36,5 %
-
:
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
:
0 %
-
:
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
:
18,1 %
-
:
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
:
26,5 %
-
:
Alle andre virksomheder
:
38,1 %.
6.2. Ukraine
(37)
De reviderede endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
:
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
:
9,9 %
-
:
Alle andre virksomheder
:
9,9 %.
D. SKADE
1. EF-produktion
(38)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 72 og 73 i forordningen om midlertidig told.
2. Definition af EF-erhvervsgren
(39)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 74-76 i forordningen om midlertidig told.
3. EF-forbrug
(40)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told.
4. Import fra de pågældende lande
(41)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, fremsatte en af de parter, der er nævnt i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told, på ny sit krav om, at virkningerne af dumpingimport fra Ukraine ikke analyseres sammen med virkningerne af dumpingimport fra Kina, fordi der efter sigende er grundlæggende forskel på prisniveauet og udviklingen i importvolumen. Der blev dog ikke fremlagt yderligere dokumentation til underbygning af kravet. Hvad angår priserne, bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveauet mellem de to lande som bekendt ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering, for den kan være udtryk for en række faktorer, herunder et forskelligt varesortiment ved import fra hvert land; pristendensen gik dog i samme retning (jf. betragtning 84 i forordningen om midlertidig told). Hvad angår volumen, var importen fra hvert land af væsentligt omfang i undersøgelsesperioden, og tendensen var stigende i den betragtede periode. Det forhold, at den ukrainske producent først startede sin produktion i 2003, er irrelevant for konstatering af skade i undersøgelsesperioden. Derfor bør kravet på ny afvises og den kumulative vurdering af dumpingimportens virkninger, som omhandlet i betragtning 79-86 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(42)
En importør hævdede, at de kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser, som fastsat af Kommissionen i forbindelse med beregningen af underbud (jf. betragtning 92 i forordningen om midlertidig told), ikke afspejler visse uundgåelige ekstraomkostninger i forbindelse med import fra Kina, f.eks. omkostningerne til palletering og oplagring, forsendelse og transport fra et midlertidigt lager til importørens lager. Hvad angår omkostninger til palletering, har undersøgelsen bekræftet, at sådanne omkostninger faktisk afholdes i Fællesskabet, for strygebrætterne transporteres normalt løst i containere fra Kina. Påstanden blev således anset for at være berettiget, og de kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser blev ændret tilsvarende. Hvad angår alle de andre ekstraomkostninger, som er nævnt ovenfor, kan påstanden ikke accepteres, for sådanne omkostninger er i højere grad specifikke for den berørte importør og afholdes ikke nødvendigvis af andre importører. Endvidere er det også muligt, at EF-producenter har sådanne omkostninger. Som det fremgår af følgende, blev de foreløbige underbudsmargener for dumpingimport fra Kina ændret tilsvarende:
Land
Prisunderbund
Kina
29,2 %-44,2 %
(43)
Der blev ikke modtaget bemærkninger om det konstaterede underbud på 6,6% for Ukraine, der hermed bekræftes. I mangel af andre bemærkninger i forbindelse med dumpingimporten fra de pågældende lande bekræftes hermed betragtning 87-92 i forordningen om midlertidig told.
5. EF-erhvervsgrenens situation
(44)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, fremførte de klagende, at fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden ikke burde afspejle de ekstraordinære, midlertidige nedskæringer i ledelsens lønninger hos visse EF-producenter i undersøgelsesperioden (jf. betragtning 100 i forordningen om midlertidig told). For at være konsekvent og afspejle den økonomiske situation inden for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode blev påstanden accepteret; der forelå efterprøvet dokumentation herfor. Som det fremgår af følgende, blev tallene og de foreløbige konklusioner med hensyn til EF-erhvervsgrenens rentabilitet ændret tilsvarende:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Indeks: 2002 = 100
100
94
10
31
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser
(45)
EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev derfor forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 69 % lavere end i 2002.
(46)
EF-erhvervsgrenens investeringsafkast og likviditet blev derfor ændret for at afspejle ovennævnte korrektioner af lønninger og fortjeneste i undersøgelsesperioden. De reviderede tal i tabellen nedenfor viser en mere negativ udvikling i disse to skadesindikatorer i undersøgelsesperioden end den, der er beskrevet i betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringsafkast
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Indeks: 2002 = 100
100
110
8
22
Likviditet (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Indeks: 2002 = 100
100
121
36
74
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser
(47)
I mangel af andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens situation bekræftes hermed betragtning 94-107 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 44-46 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(48)
Ovennævnte ændrede faktorer, dvs. prisunderbud, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet inden for EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, har ikke haft konsekvenser for konklusionerne om alle skadesfaktorerne i forordningen om midlertidig told og bekræfter, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes derfor hermed betragtning 108-110 i forordningen om midlertidig told.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(49)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anførte visse parter, jf. betragtning 134 i forordningen om midlertidig told, blot på ny, at den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt, var selvforskyldt. Men der blev ikke fremlagt ny dokumentation eller nye argumenter til underbygning heraf, og deres påstand blev derfor afvist.
(50)
I lyset af ovenstående og i mangel af nye bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes hermed betragtning 111-141 i forordningen om midlertidig told.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger og EF-erhvervsgrenens interesser
(51)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 142-146 i forordningen om midlertidig told.
2. Forbrugernes interesser
(52)
Efter den foreløbige fremlæggelse gjorde en importør indsigelse over for visse vurderinger, som er omtalt i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told. Der blev navnlig sat spørgsmålstegn ved den formodning, at i) byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere, og at ii) den samlede forhøjelse fra import- til detailpris er ca. 500 %. Det hævdedes, at hele byrden vil falde på forbrugerne, for importørens margen er allerede lav, og detailhandlerne vil sandsynligvis ikke reducere deres margen, selvom den er betydelig. Hvad angår forhøjelsen, blev det anført, at strygebrætter, som importeres til 6,53 EUR/enhed, der er den gennemsnitlige dumpingimportpris, Fællesskabets grænse, sandsynligvis vil blive solgt til under 35 EUR, som omtrent svarer til gennemsnitsprisen for et strygebræt i Fællesskabet, og derfor er den analyse, som er baseret på gennemsnitsprisen og gennemsnitsimportprisen, vildledende og viser urealistiske margener. Det kunne også konstateres, at momselementet ikke indgik i beregningen. Ifølge den pågældende importør ville den samlede forhøjelse snarere ligge på højst 300 %.
(53)
Hvad angår virkningen for forbrugerne, blev der som bekendt ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, hverken før eller efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Hvad angår importørens bemærkninger, jf. betragtning 52 ovenfor, skal der gøres opmærksom på følgende: For det første indrømmede den pågældende importør, at i betragtning af strygebrætters brugstid ville antidumpingforanstaltninger i værste fald få en ubetydelig virkning for forbrugerne. Hvis hele byrden faldt på forbrugerne, ville de i realiteten skulle betale ca. 1,5 EUR mere i gennemsnit for et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år (skøn baseret på markedsandele og priser i 2005 og de endelige toldsatser). For det andet er det i betragtning af den store konkurrence på dette marked højst usandsynligt, at aktører involveret i import og afsætning af den pågældende vare ville påtage sig at betale noget af den indførte antidumpingtold. Den situation, hvor byrden fordeles ligeligt, forekommer derfor at være mere realistisk. Ingen af de andre parter, som er involveret i denne procedure, gjorde indsigelse mod denne vurdering. Derfor kan konklusionen i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(54)
Hvad angår aktørernes forhøjelser, var der som bekendt ingen detailhandlere, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og derfor foreligger der ikke detaljeret og verificerbar dokumentation om detailpriserne og margenerne på dette trin. Derfor skulle vurderingen nødvendigvis baseres på en sammenligning af prisen for dumpingimport i spørgeskemabesvarelserne og den gennemsnitspris, som blev skønsmæssigt fastsat på grundlag af informationer fra importører og EF-erhvervsgrenen. I henhold til disse informationer refererer gennemsnitsprisen til alle sådanne salg i Fællesskabet, inklusive moms. Den samlede forhøjelse for importører, detailhandlere og alle andre aktører, som er involveret i distribution af dumpingimport til forbrugerne, svarer således til ca. 450 %. Endelig bekræftes det, at de individuelle forhøjelser som bekendt kan afvige meget fra aktør til aktør, men de er som regel betydelige, navnlig på detailniveau.
(55)
En kinesisk eksporterende producent anførte, at forbrugerne i Fællesskabet ikke burde udelukkes fra de kinesiske varer af høj kvalitet, som sælges til den mest rimelige pris. I den forbindelse henvises der til betragtning 53 ovenfor og betragtning 59 nedenfor, og det konkluderes, at markedet i Fællesskabet ikke vil blive udelukket fra sådanne varer.
(56)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 147-150 i forordningen om midlertidig told.
3. Distributørers/detailhandleres interesser
(57)
I mangel af bemærkninger hertil, henvises der til betragtning 52-54 ovenfor, og betragtning 151 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
4. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(58)
Efter den foreløbige fremlæggelse fremsatte to importører, jf. betragtning 152 i forordningen om midlertidig told, bemærkninger om deres interesser. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger i denne forbindelse.
(59)
En af importørerne var uenig i vurderingen af fordelingen af antidumpingforanstaltningernes byrde og forhøjelsernes omfang på forskellige stadier i afsætningsforløbet (jf. betragtning 52-54 ovenfor). Virksomheden anførte, at den ikke vil kunne finansiere yderligere omkostninger og derfor vil blive nødsaget til at overføre dem i fuldt omfang til detailhandlerne. Virksomheden kan således komme til at opleve et fald i afsætningen af den pågældende vare i Fællesskabet og vil måske også blive nødt til at afskedige ansatte. Men i betragtning af den pågældende vares beskedne bidrag til virksomhedens samlede omsætning (under 5 %), virksomhedens størrelse og position på Fællesskabets marked og eksportmarkederne og dens forskellige forsyningskilder til den pågældende vare vil eventuelle negative virkninger for virksomhedens aktiviteter uden tvivl blive af begrænset omfang.
(60)
Den importør, der er nævnt i betragtning 154 i forordningen om midlertidig told, anførte på ny, at foranstaltningerne kan få betydelig virkning for virksomhedens aktiviteter, selvom det samlede salg af strygebrætter kun udgør 10 % af den samlede omsætning. Virksomheden hævdede, at tab af markedsandele for strygebrætter ville føre til et endnu større tab af markedsandele for de betræk, som virksomheden producerer. Den forklarede, at der er en tæt sammenhæng mellem strygebrætter og betræk, også selvom de ikke sælges sammen, eftersom de fleste detailhandlere foretrækker at købe varerne fra den samme leverandør. Tab af markedsandele for de importerede strygebrætter med betræk produceret af denne importør ville derfor føre til en tilsvarende nedgang i salget af virksomhedens udskiftningsbetræk. I den henseende kan det accepteres, at foranstaltningerne kan få en betydelig virkning på en del af importørens afsætning i Fællesskabet. Men virkningen på importørens samlede omsætning vil fortsat være begrænset, da strygebrætter og udskiftningsbetræk tilsammen udgør ca. 30 % af den samlede omsætning. Endvidere vil virkningen til dels afhænge af importørens eksportresultater, for virksomheden genudfører en betydelig mængde af den pågældende vare, og dette salg burde ikke normalt blive påvirket af foranstaltningerne.
(61)
Derfor drages der med henvisning til betragtning 152-156 i forordningen om midlertidig told og betragtning 52-54 ovenfor følgende endelige konklusioner med hensyn til antidumpingforanstaltningernes virkning på situationen for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører af strygebrætter i Fællesskabet: i) importørerne kommer sandsynligvis til at bære en noget større del af byrden end detailhandlerne, ii) visse importørers situation bliver muligvis påvirket i større omfang, men iii) for gennemsnittet vil foranstaltningernes negative virkninger hverken blive afgørende for deres aktiviteter eller urimelige sammenlignet med de forventede fordele for EF-erhvervsgrenen.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(62)
Ovenstående supplerende analyse af interesserne blandt forbrugere og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet har ikke ændret de foreløbige konklusioner i den henseende. Selv hvis byrden i visse tilfælde kunne overføres til forbrugerne i fuldt omfang, ville eventuelle negative finansielle virkninger for dem under alle omstændigheder blive ubetydelige. Det blev endvidere bekræftet, at eventuelle negative virkninger for visse importører ikke ville blive af afgørende betydning for deres aktiviteter. Derfor anses konklusionerne om Fællesskabets interesser i betragtning 157-162 i forordningen om midlertidig told således for at være uændrede. I mangel af andre bemærkninger bekræftes de således endeligt.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(63)
De klagende hævdede, at den foreløbige skadestærskel ikke var tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Det hævdedes navnlig, at a) den fortjenstmargen før skat, der blev anvendt ved beregningen, er lavere end den margen, som med rimelighed kunne opnås under normale konkurrencevilkår, og at b) produktionsomkostningerne, som beregnet af Kommissionen med henblik på fastsættelse af skadestærsklen, ikke afspejler de faktiske omkostninger ved produktionen af de forskellige varetyper. Med hensyn til den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, er margenen på 7 % som bekendt beregnet på grundlag af EF-erhvervsgrenens rentabilitet, før dumpingimporten fandt sted, jf. betragtning 44 ovenfor. En sådan margen anses således for at være rimelig, og EF-erhvervsgrenen fremlagde ikke dokumentation med henblik på at afvise det. Påstanden blev derfor afvist. Hvad angår produktionsomkostningerne, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke fremlagde præcise og verificerbare oplysninger om de faktiske produktionsomkostninger for de enkelte varetyper i undersøgelsesperioden. Derfor kan produktionsomkostningerne for de enkelte varetyper kun baseres på de enkelte EF-producenters faktiske priser justeret med den samlede faktiske fortjeneste i undersøgelsesperioden for den samme vare. Eftersom EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen blev ændret, jf. betragtning 44 ovenfor, blev skadestærsklen ændret tilsvarende.
(64)
De kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser blev som bekendt ændret, jf. betragtning 42 ovenfor. Derfor blev skadestærsklen for disse eksportører også ændret tilsvarende.
(65)
I mangel af andre bemærkninger til skadestærsklen bekræftes hermed betragtning 164-166 i forordningen om midlertidig told.
2. Foranstaltningernes form og niveau
(66)
I betragtning af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener, for skadestærsklen for alle de berørte eksporterende producenter viste sig at være højere end dumpingmargenen.
(67)
På grundlag af ovenstående er de endelige toldsatser for Kina og Ukraine som følger:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Alle andre virksomheder
38,1 %
Ukraine
Alle virksomheder
9,9 %
(68)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at man påtænkte at anbefale indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger, fremsatte den eneste eksporterende producent i Ukraine og fire kinesiske eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling (den ene af dem blev ikke engang indrømmet individuel behandling) forslag om pristilsagn, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1. Men det kan konstateres, at den pågældende vare er kendetegnet ved en lang række varetyper, som ofte skifter afhængigt af kundernes ordrer og med væsentlig indbyrdes prisforskel. Endvidere sælger de eksporterende producenter andre varer sammen med den pågældende vare til de samme kunder, hvorved der opstår en væsentlig risiko for krydskompensation med priser. På grund af varens karakter og den komplicerede markedsføring er det næsten umuligt at fastsætte en minimumsimportpris for de enkelte varetyper, som giver mening, og som kan overvåges korrekt af Kommissionen uden alvorlig risiko for omgåelse. På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at sådanne tilsagn er uigennemførlige, og derfor kan de ikke accepteres. Virksomhederne blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Men deres bemærkninger har ikke ændret ovenstående konklusion.
(69)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder under undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(70)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Opkrævning af den midlertidige told
(71)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, dvs. forordning (EF) nr. 1620/2006, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der er indført ved nærværende forordning. I det tilfælde den endelige told er lavere end den midlertidige, beregnes tolden på ny, og de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5
A786
Alle andre virksomheder
38,1
A999
Ukraine
Alle virksomheder
9,9
-
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordning nr. 1620/2006 om import af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051), opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. april 2007.
A TANÁCS 452/2007/EK RENDELETE
(2007. április 23.)
a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
2006. október 30-án a Bizottság az 1620/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó vasalódeszkák közösségi importjára. A rendelet 2006. november 1-jén lépett hatályba.
(2)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár elemzése szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. A további eljárás
(3)
Az érintett országokból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően valamennyi fél megkapta az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló alapvető tényeket és megfontolásokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal). Valamennyi fél számára biztosítottak egy időszakot, amelyen belül írásos és szóbeli észrevételeket tehettek ezzel a közléssel kapcsolatban.
(4)
Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Az azt igénylő feleknek meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését.
(5)
Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére irányuló javaslat alapjául szolgáltak (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal). Az érintett felek számára biztosítottak egy olyan időszakot is, amelyen belül észrevételeket tehettek a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és a megállapításokat - adott esetben - azoknak megfelelően módosították.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(6)
Emlékeztetni kell rá, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése meghatározza - ebben az eljárásban az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat - vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot - is beleértve.
(7)
Az egyik fél érvelése szerint az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felületű vasalódeszkákat ki kellene vonni az intézkedések hatálya alól, hiszen az ilyen modelleket legalább 200 EUR kiskereskedelmi áron értékesítik, miközben egy vasalódeszka kiskereskedelmi ára 35 EUR. Azzal is érvelt, hogy az említett modelleket gyakran egy vasalót is tartalmazó csomagban értékesítik a fogyasztónak, ebben az esetben pedig az átlagos kiskereskedelmi ár körülbelül 500 EUR. Az ártényezővel kapcsolatban megjegyzendő, hogy önmagában az ár - különösen a kiskereskedelmi árak - nem olyan tényező, amelyet mérlegelni kellene annak értékelésekor, hogy egy vagy két terméktípus (modell) egyetlen terméknek tekintendő-e egy dömpingellenes eljárás során. E célból az alapvető fizikai jellemzőket és a felhasználási területeket kell mérlegelni, és ezért az ilyen típusok hasonlóknak minősülnek az aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel ellátott felületűekhez. Ami a vasalókkal vagy gőzölős vasalókkal együtt értékesített vasalódeszkák kiskereskedelmi árát illeti, a vizsgálat megállapította, hogy ilyen kiskereskedelmi módszert alkalmanként valamennyi különböző típusú vasalódeszka esetében használnak, és a különböző kombinációk eltérő ára semmiképpen sem igazolhatja bármely vasalódeszka-típus kivonását az eljárás hatálya alól.
(8)
Ugyanez a fél úgy is érvelt, hogy a vasalódeszkák alaptartozékai nem tartozhatnának az intézkedések hatálya alá, hiszen ezeknek a tartozékoknak állítólagosan nincs piaca a Közösségben, Kínában, és Ukrajnában pedig szemlátomást nincs gyártójuk. Ezt az érvet - amely mint olyan egyébként sem döntő a termék meghatározásakor - semmi esetre sem erősítette meg a vizsgálat. Valójában az volt megállapítható, hogy létezik a vasalódeszkák alaptartozékainak egy meghatározott piaca, és legalább két ismert kínai vasalódeszka-gyártó exportálta ezek alaptartozékait a Közösségbe.
(9)
A fentieket tekintve arra lehet következtetni, hogy a fenti (6) preambulumbekezdésben említett valamennyi vasalódeszka-típusnak és ezek alaptartozékainak megegyeznek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, azonos az alapvető végfelhasználási területük, és versenytársai egymásnak a közösségi piacon. Ezen az alapon meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (12) és (13) preambulumbekezdését.
2. Hasonló termék
(10)
Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdését.
(11)
A fentieket tekintve végérvényesen arra lehet következtetni, hogy - az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban - az érintett termék és az analóg országként Törökországban gyártott és forgalmazott, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat - vagyis a lábakat, a huzatot, és a vasalórácsot - is beleértve, valamint a Közösségi ipar által gyártott és a közösségi piacon értékesített termék hasonló.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(12)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy együttműködő kínai exportáló gyártó jelezte, hogy meg kellett volna kapnia a piacgazdasági elbánást. A vállalat újra hangsúlyozta, hogy az öt kínai exportáló gyártó piacgazdasági elbánásának elutasításához vezető (hármat kizárólag ez okból utasítottak el) és az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében leírt számviteli gyakorlat nem eléggé lényeges ahhoz, hogy kihatással legyen a számvitel megbízhatóságára, amely valójában teljes volt, és nincs hatással a dömpingkülönbözet meghatározására.
(13)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a vállalat által használt és fent említett számviteli gyakorlatról a helyszíni ellenőrzés során bebizonyosodott, hogy egyértelműen sérti a nemzetközi számviteli standardokat (International Accouting Standards, IAS), mégpedig az IAS 1-et, ami egyáltalán nem tekinthető lényegtelennek. Nem nyújtottak be semmiféle olyan új bizonyítékot, amely megváltoztathatná az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében kifejtett megállapításokat.
(14)
Egyéb lényeges és bizonyított észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (15)-(28) preambulumbekezdését.
2. Egyéni elbánás
(15)
Észrevételek hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet egyéni elbánással kapcsolatos (29)-(34) preambulumbekezdéseit.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(16)
Törökország analóg országként való kiválasztására vonatkozó észrevétel hiányában meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (35)-(40) preambulumbekezdéseit.
3.2. A rendes érték meghatározása piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártók esetében
(17)
Emlékeztetni kell rá, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített egyik kínai és az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében a rendes érték a belföldi értékesítésre és a termelési költségekre vonatkozóan benyújtott adatok alapján lett meghatározva. A Bizottság az érintett vállalatok telephelyein ellenőrizte ezeket az adatokat.
(18)
Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a piacgazdasági elbánásban részesített ukrán és kínai exportáló gyártóknak nincs elegendő belföldi értékesítésük, és a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján lett megállapítva, vagyis úgy állították össze, hogy az előállítási költségekhez hozzáadtak ésszerű mértékű értékesítési, általános és adminisztratív költséget, illetve egy ésszerű haszonkulcsot.
3.2.1. Kínai Népköztársaság
(19)
Az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdése alapján a Bizottság tovább vizsgálta a már kezdetben piacgazdasági elbánásban részesült kínai gyártó által megadott gyártási költségeket, különösen egyes acélból készült nyersanyagok beszerzési árait. Ebben a tekintetben figyelembe vették és ellenőrizték az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után egyes felektől kapott állításokat és további bizonyítékokat is. Nem nyert megerősítést, hogy a vállalat által jelentett acélra vonatkozó beszerzési árak különböztek volna a megfelelő világpiaci áraktól. Az e vállalat által benyújtott gyártási költségeket ezért végérvényesen elfogadták.
(20)
Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett a piaci elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (43)-(46) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni.
3.2.2. Ukrajna
(21)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok kérték a Bizottságot, hogy az egyetlen ukrán exportáló esetében az ukrán piaci eladások alapján számolja újra a rendes értéket. Emlékeztetni kell rá, hogy az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében az érintett termék teljes belföldi értékesítése a vizsgálati időszak során nem érte el az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mértéket, így a rendes értéket a fenti (0 preambulumbekezdésben említett és az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdésében kifejtett módon számították ki.
(22)
Mivel semmiféle észrevétel sem érkezett az egyetlen ukrán exportáló gyártó esetében meghatározott rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (47)-(49) preambulumbekezdésében tett megállapításokat meg kell erősíteni.
3.3. Az analóg országbeli rendes érték meghatározása
(23)
Az egyik importőr úgy érvelt, hogy a rendes érték meghatározásához nem elegendő csak egy törökországi - vagyis analóg országbeli - gyártótól információt szerezni, és így mivel az okok elégtelenek, nem vethető ki dömpingellenes vám. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet, különösen 2. cikkének (7) bekezdése nem zárja ki eleve az intézkedések bevezetését abban az esetben, ha az analóg országok gyártói kis mértékben vagy egyáltalán nem működnek együtt. Hozzá kell tenni ugyanakkor, hogy az a lehető legpontosabb megállapítás biztosításáért a Bizottság mindazonáltal összehasonlította az analóg ország egyetlen együttműködő gyártójától kapott információt a közösségi ipartól, illetve egy másik török és egy egyesült államokbeli gyártótól kapottal is. Ez utóbbi kettő ugyan nem működött együtt teljes mértékig a vizsgálat során, de hozzájárult, hogy szolgáltat bizonyos információt az árakról, a költségekről és az eladások mennyiségéről. Ez az összehasonlítás megerősítette, hogy az együttműködő török gyártótól származó adatok megfelelően indokolt alapot jelentenek a rendes érték megállapításához. Ezt az érvet ezért elutasították. Erre vonatkozó egyéb megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (50)-(52) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
4. Exportár
4.1. Kínai Népköztársaság
(24)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében említett kínai exportáló gyártó fenntartotta, hogy a nem kapcsolódó vállalatokon keresztüli exporteladásai nem vonhatók ki az exportár meghatározása alól. A vállalat viszont elmulasztott bármilyen további ellenőrizhető bizonyítékot szolgáltatni igénye alátámasztásául; különösen elmulasztotta a nem kapcsolódó feleken keresztüli eladásainak végső rendeltetését igazolni. A kérelmet ezért elutasították.
(25)
Egy másik kínai exportáló gyártó szerint nem hagyhatók figyelmen kívül a hongkongi központú kapcsolódó kereskedelmi vállalatán keresztül zajló európai eladásai. A vállalat megismételte korábbi kérését, mely szerint ezek a konkrét eladások nem hagyhatók ki az exportárak kiszámításából, ám nem volt képes semmiféle új és ellenőrizhető információval vagy magyarázattal szolgálni. Nem tudta bemutatni, hogy az általa bejelentett közösségi független fogyasztóknak szóló exportárak valóban ki lettek fizetve. A hongkongi kereskedő vásárlásai szintén nem voltak összeegyeztethetők az ellenőrzött könyvelésével. A kérelmet ezért elutasították.
(26)
Ugyanez a fél úgy érvelt, hogy a Bizottságnak az érintett fél saját átváltási árfolyamait kellett volna használnia az exportárak kiszámolásakor. Ebben a tekintetben rá kell mutatni, hogy a vállalat valamennyi hónap esetében úgy jelentette be tranzakcióit, hogy a hónap első munkanapján érvényes átváltási árfolyamot használta. Ezt a kérelmet azért utasították el, mert a Bizottság által számításaiban felhasznált havi átlagos átváltási árfolyam pontosabban tükrözi a valós helyzetet, hiszen semlegesíti azt a hatást, amelyet az egyetlen napra vonatkozó rögzített árfolyam használata jelent az egész hónap során zajló tranzakciók átszámításakor.
(27)
A közösségi ipar állítása szerint hibásak azok az exportárak, amelyeket az együttműködő exportáló gyártók és különösen az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említett vállalat jelentett be. A bemutatott bizonyítékok ugyanakkor ebben a tekintetben vagy irrelevánsak vagy ellenőrizhetetlenek voltak, vagy pedig nem támasztottak alá semmiféle ellentmondást. Az állítások ezért megalapozatlannak tekintendők.
(28)
Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (53)-(58) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
4.2. Ukrajna
(29)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ukrán hatóságok és az egyetlen ukrán exportáló gyártó azt állította, hogy az exportár meghatározásánál nem következtethető a kapcsolódó vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeire, valamint profitjára, hiszen az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem alkalmazható a jelen esetben. Érvelésük szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése csak a közösségen belüli, kapcsolatban álló importőrökre vonatkozik, hiszen szövegezése világos különbséget tesz „az importálás és a viszonteladás” között. Az egyetlen ukrán exportáló gyártó szerint kapcsolódó vállalata egyszerű exportrészlegeként működik, és mindkét érdekelt fél úgy érvelt, hogy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján kellene megállapítani. Szerintük amennyiben a kapcsolódó vállalat nem tekinthető az exportáló gyártó exportrészlegének, akkor kereskedelmi közvetítőként kellene felfogni.
(30)
Erre válaszolva megjegyzendő, hogy az érintett termék közösségi eladásai esetében az egyetlen ukrán exportáló gyártó közvetlenül a Közösségbe szállította az érintett terméket, valamennyi szállítmányt svájci kapcsolódó vállalatának számlázott, és meg is kapta érte a megfelelő kifizetést. Az exportáló gyártó így egy exportőr valamennyi funkcióját teljesítette. A svájci kapcsolódó vállalat tárgyalta le az eladási szerződéseket, és számlázott az első független közösségi vásárlónak. A kapcsolódó vállalat szintén teljesítette a Közösségen belüli szabad mozgásba bekapcsolódó áruk összes importfunkcióját, vagyis vállalta a Közösségbe belépő áruk vámkezelését és az áruknak a Közösségen belüli független vásárlóhoz való fuvarozásának költségeit, illetve - adott esetben - a Közösségen belüli raktározást is. Ebben a tekintetben a kapcsolódó vállalat, jóllehet székhelye hivatalosan a Közösségen kívül van, rendelkezik EU héaszámmal, és többek között a Közösségen belüli értékesítési irodák és számos raktározási létesítmény segítségével működik. Így tehát úgy kell tekinteni, mint amely az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésének megfelelően teljesíti egy kapcsolódó importőr valamennyi funkcióját, nem pedig mint egy exportőrt vagy kereskedelmi közvetítőt. Ennek következtében a kérelmet el kell utasítani, és meg kell erősíteni az ideiglenes megállapításokat.
(31)
Ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. Összehasonlítás
(32)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlításakor nem vettek figyelembe bizonyos fontos árkülönbségeket (pl. a vasalódeszka tényleges tömegét). Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy csoportosították a különböző termékcsoportokat annak érdekében, hogy egyrészt tükrözzék a főbb fizikai jellemzőket és a költséget/árat befolyásoló tényezőket, másrészt elég reprezentatív egyezést tegyenek lehetővé az exportált típusok és az együttműködő török gyártó által belföldi piacán eladott típusok között. Az összehasonlítás céljára a következő főbb jellemzők lettek figyelembe véve: típus, méret, felület felépítése és anyaga, lábak anyaga, vasalórács megléte és típusa, kiegészítő tartozékok megléte (pl. ujjafa, fehérneműtartó rács, elektromos aljzat). A szóban forgó exportáló gyártó által említett tömeg és más kritériumok közvetve tükröződnek bizonyos olyan kritériumokban, amelyeket figyelembe vettek az összehasonlításnál (például a súly összefügg a vasalódeszka anyagával és felületének méretével). Következésképpen a kérelem nem fogadható el.
(33)
Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, számos fél további információt kért a piacgazdasági elbánásban nem részesült exportáló gyártók esetében használt rendes érték kiigazításáról. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a valamennyi együttműködő félhez eljuttatott egyedi nyilvánosságra hozatali dokumentumok kimerítő listát tartalmaznak a különféle megadott kiigazításokról, és minden esetben kizárólag akkor tettek kiigazítást, ha az indokolt volt. Az analóg ország alapján meghatározott rendes értéket lefelé igazították ki, hogy elkerüljék a következő hatásokat: a) az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt fizikai jellemzők különbségeit; b) a szintén az ideiglenes rendelet (62) preambulumbekezdésében leírt kereskedelmi szintek különbségeit; és c) a figyelembe vett belföldi értékesítések esetében adott hitel költségének különbségeit. Más különbségek nem voltak, így nem is került sor már kiigazításra.
(34)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság, amikor összehasonlítási célból meghatározta az exportár kiigazítását, bizonyos indokolatlan következtetéseket tett a szállítási és hitelköltségekre vonatkozó egyes elemekkel kapcsolatban. A Bizottság elfogadta ezt a kifogást, és ennek megfelelően felülvizsgálta az adott kiigazításokat.
(35)
Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (60)-(62) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
6. Dömpingkülönbözetek
6.1. Kínai Népköztársaság
(36)
A fentiek fényében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, végleges dömpingkülönbözetek a következők:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton)
36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton)
0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
-
az összes többi vállalat
38,1 %.
6.2. Ukrajna
(37)
A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, felülvizsgált végleges dömpingkülönbözetek a következők:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
9,9 %
-
az összes többi vállalat
9,9 %.
D. KÁR
1. Közösségi termelés
(38)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (72) és (73) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
2. A közösségi ipar meghatározása
(39)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)-(76) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
3. Közösségi fogyasztás
(40)
Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
4. Behozatal az érintett országokból
(41)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében említett fél megismételte kérését, hogy az Ukrajnából származó dömpingelt behozatalt a Kínából származótól elkülönülten elemezzék, mert állítólagosan alapvető különbségek vannak az árszint és az importvolumen alakulásában. A kérelemhez viszont semmiféle további indokolást sem csatolt. Az árak tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy nem döntő a két ország közötti abszolút árszintkülönbség az összesített értékelés összefüggésében, mivel az számos tényezőt tükrözhet, köztük az egyes országokból származó import különböző termékösszetételét is; az árak alakulásának azonban hasonló a tendenciája (lásd az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdését). A mennyiségek tekintetében a vizsgálati időszak során valamennyi országból jelentős volt az import volumene, és a figyelembe vett időszakban növekvő tendenciát mutatott. Az, hogy az ukrán gyártó csak 2003-ban kezdte meg gyártási tevékenységét, nem lényeges a vizsgálati időszakban bekövetkezett kár megállapításakor. Következésképpen újra el kell utasítani a kérést, és meg kell erősíteni az összesített értékelést a dömpingelt behozatalnak az ideiglenes rendelet (79)-(86) premabulumbekezdésében ismertetett hatásáról.
(42)
Az egyik importőr érvelése szerint a kínai együttműködő exportáló gyártók importárai, ahogyan azokat a Bizottság az alákínálás kiszámításakor kiszámolta (lásd az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdését), nem tükröznek egyes, a kínai importot elkerülhetetlenül terhelő költségeket, mint például a raklapozási költségek és az átmeneti raktárból az importőr raktárába való fuvarozás során felmerülő tárolási, feladási és szállítási költségek. A raklapozási költségek esetében a vizsgálat megerősítette, hogy valóban felmerülnek ilyen költségek a Közösségben, hiszen rendesen a vasalódeszkákat ömlesztett állapotban hajózzák Kínából konténerekben. A kérelem tehát igazoltnak tekinthető, és az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait ennek megfelelően módosították. A többi fent említett költség esetében a kérelem nem fogadható el, hiszen ezek a költségek meglehetősen egyedileg az adott importőrre vonatkoznak, és más importőrök nem feltétlenül viselik őket. Ráadásul ilyen költségeket a közösségi gyártók is viselhetnek. A kínai dömpingelt behozatal esetében az ideiglenes alákínálási különbözet ennek megfelelően a következőképpen módosult:
Ország
Alákínálás
Kína
29,2 %-44,2 %
(43)
Nem érkezett észrevétel az Ukrajna esetében megállapított 6,6 %-os alákínálással kapcsolatban, amely így megerősíttetik. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatallal kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)-(92) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
5. A közösségi ipar helyzete
(44)
Miután bevezették az ideiglenes intézkedéseket, a panaszosok úgy érveltek, hogy a vizsgálati időszak alatt haszonkulcsuk nem tükrözheti a néhány közösségi gyártó vállalatvezetőinek javadalmazásában bekövetekezett rendkívüli és időszakos csökkentést (lásd az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdését). Annak érdekében, hogy a figyelembe vett időszak során következetesen tükröződjék a közösségi ipar gazdasági helyzete, és mivel ebben a tekintetben ellenőrzött bizonyítékok álltak rendelkezésre, a kérelmet elfogadták. A közösségi ipar jövedelmezőségére vonatkozó adatok és ideiglenes következtetések ezért a következőképp módosultak:
2002
2003
2004
Vizsgálati időszak
Adózás előtti haszonkulcs
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
31
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(45)
A figyelembe vett időszak során tehát romlott a közösségi ipar nyereségességi mutatója. A vizsgálati időszakban a haszonkulcs 69 %-kal volt alacsonyabb, mint 2002-ben.
(46)
Következésképpen a közösségi ipar esetében a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat is módosították annak érdekében, hogy tükrözze a vizsgálati időszakban a javadalmazások és a haszon fent leírt korrekcióját. Az alábbi táblázatban látható felülvizsgálati adatok szerint ez a két kármutató rosszabbul alakult a vizsgálati időszakban, mint ahogy az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdése mutatja:
2002
2003
2004
Vizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
22
Pénzforgalom (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Index: 2002 = 100
100
121
36
74
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok.
(47)
A közösségi ipar helyzetéről szóló további észrevételek hiányában az ideiglenes rendeletnek a fenti (44) és (46) preambulumbekezdéssel módosított (94)-(107) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(48)
A fent áttekintett tényezők, vagyis a közösségi ipar esetében az alákínálás, a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom alakulása a vizsgálati időszak során nem érinti az ideiglenes rendeletben a valamennyi kártényezőre vonatkozóan meghatározott következtetéseket, amelyek megerősítik, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. Ezért az erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (108)-(110) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(49)
Az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említett egyes felek az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyszerűen megismételték, hogy a közösségi ipar által elszenvedett kárt az ipar magának okozta. Ugyanakkor semmilyen új bizonyíték vagy új érv nem került elő ebben a tekintetben, ezért a kérelmet el kellett utasítani.
(50)
A fentiek fényében és az okozati összefüggésre vonatkozó további észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (111)-(141) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
F. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Általános megjegyzések és a közösségi ipar érdeke
(51)
Ehhez kapcsolódó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (142)-(146) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
2. A fogyasztók érdekei
(52)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr nem értett egyet az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében idézett bizonyos értékelésekkel. Különösen azt a feltételezést vonta kétségbe, hogy i. bármilyen dömpingellenes intézkedés terhe egyenlően oszlana meg az importőr, a kiskereskedő és a fogyasztó között, és ii. az import- és a kiskereskedelmi ár közötti árrés megközelítőleg 500 %. Az érvelés szerint a teher teljes egészében a fogyasztókra fog hárulni, hiszen az importőr haszonkulcsa eleve alacsony, a kiskereskedők pedig valószínűleg nem csökkentik haszonkulcsukat, bár az jelentős. A haszonrés tekintetében úgy érvelt, hogy egy 6,53 EUR értéken (a Közösség határán az átlagos dömpingelt ár) importált vasalódeszkát a kiskereskedelemben igen nagy valószínűséggel 35 EUR (nagyjából a vasalódeszka átlagos kiskereskedelmi ára a közösségben) alatt fognak értékesíteni a kiskereskedelemben, és így az átlagos kiskereskedelmi és importárakon alapuló elemzés félrevezető és valószerűtlen haszonkulcsokat mutat. Azt is megjegyezte, hogy a számítás nem veszi figyelembe a héaösszetevőt. Az importőr szerint a teljes haszonrés inkább 300 % körül lenne.
(53)
A fogyasztókra gyakorolt hatás tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy fogyasztóvédelmi szervezetektől nem érkezett panasz sem az ideiglenes rendelet közzététele előtt, sem pedig utána. A importőröknek a fenti (52) preambulumbekezdésben kifejtett észrevételeivel kapcsolatban a következőt kell megjegyezni. Először is a kérdéses importőr elismerte, hogy a vasalódeszka hasznos élettartamát figyelembe véve a dömpingellenes intézkedések valamennyi hatása elhanyagolható a fogyasztókra nézve. Valójában még ha a terhet teljes egészében a fogyasztókra hárítanák is, ez utóbbiaknak átlagosan megközelítőleg 1,5 EUR többletet kellene fizetniük egy legalább öt év hasznos élettartamú tartós fogyasztási cikkre (a becslés a 2005-ös piaci részesedéseken és árakon, valamint a végleges vámtételek alapul). Másodszor az élénk piaci verseny miatt erősen valószínűtlen, hogy az érintett termék importálásával és értékesítésével foglalkozó bármelyik piaci szereplő átvállalná valamelyik kivetett dömpingellenes vámot. Ezért valósabbnak tűnik az a forgatókönyv, amely szerint a teher egyenlően fog eloszlani. Valójában az eljárásban részes egyetlen másik fél sem vitatta ezt az értékelést. Így az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében levont következtetés megerősíthető.
(54)
A piaci szereplők által alkalmazott haszonrések tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy egyetlen kiskereskedő sem működött együtt a vizsgálatban, és így a jelenlegi szakaszban nem áll rendelkezésre részletes és ellenőrizhető bizonyíték a kiskereskedelmi árakról és az alkalmazott árrésekről. Az értékelés ezért kizárólag a kérdőívekre adott válaszokból ismert dömpingelt importár, illetve az importőröktől és a közösségi ipartól kapott információk alapján megbecsült átlagos kiskereskedelmi ár összehasonlítására épülhet. Ezen információ szerint az átlagos kiskereskedelmi ár valamennyi ilyen közösségi eladásra vonatkozik, és tartalmazza többek között a hozzáadottérték-adót is. A dömpingelt importnak a fogyasztókhoz való eljuttatásával foglalkozó importőrök, kiskereskedők és valamennyi más piaci szereplő által alkalmazott teljes árrés így 450 %-ra becsülhető. Végül emlékeztetni kell rá, hogy az egyéni árrések piaci szereplőnként jelentősen változhatnak, de átlagosan tekintve jelentős mértékűek, különösen a kiskereskedelmi szakaszban.
(55)
Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a közösségi fogyasztók nem foszthatók meg a kiváló minőségű, ám legalacsonyabb áron kínált kínai termékektől. Ebben a tekintetben hivatkozni kell a fenti 0 és az alábbi 0 preambulumbekezdésre, és az a következtetés vonható le, hogy a közösségi piac nem lenne megfosztva az ilyen termékektől.
(56)
Erre vonatkozó további megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (147)-(150) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
3. A forgalmazók/kiskereskedők érdeke
(57)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában a fenti (52)-(54) preambulumbekezdésekre hivatkozva meg kell erősíteni az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdését.
4. A nem kapcsolódó közösségi importőrök érdeke
(58)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (152) preambulumbekezdésében említett két importőr észrevételeket tett saját érdekeire vonatkozóan. Erre vonatkozó további észrevétel nem érkezett.
(59)
Ezen importőrök egyike nem értett egyet a dömpingellenes intézkedések terhének elosztására, illetve az értékesítés különböző szintjein alkalmazott haszonrésekre vonatkozó értékeléssel (lásd a fenti (52)-0 preambulumbekezdéseket). Azt állította, hogy a többletköltségekből semmit sem lesz képes átvállalni, és így az egészet a kiskereskedőkre kell hárítania. Ennek következtében elképzelhető, hogy közösségi eladások az érintett termékből csökkenni fognak, és állítólagosan még arra is rákényszerülhet, hogy alkalmazottakat bocsásson el. Ugyanakkor az érintett terméknek teljes forgalmához való csekély (kevesebb mint 5 %) hozzájárulását, a vállalat méretét, illetve a közösségi és exportpiacokon elfoglalt helyzetét, valamint az érintett termékből különböző utánpótlási forrásait tekintve az üzletmenetére gyakorolt minden hátrányos hatás bizonyára igen csekély lesz.
(60)
Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében említett importőr megismételte, hogy az intézkedések jelentős hatással lehetnek üzletmenetére, még akkor is, ha teljes forgalmának legfeljebb 10 %-át jelenti a vasalódeszka-eladás. Érvelése szerint a vasalódeszka-piacon elszenvedett valamennyi vesztesége még magasabb veszteségeket eredményezne a huzatok piacán, amelyeket ez a vállalat gyárt. Magyarázata szerint a vasalódeszkák és a huzatok szorosan kötődnek egymáshoz még akkor is, ha nem együtt forgalmazzák őket, hiszen ezeket a termékeket a legtöbb kiskereskedő a legszívesebben ugyanattól a szállítótól vásárolja. Így az ezen importőr által gyártott huzattal felszerelt vasalódeszkák eladásaiban bekövetkező minden veszteség kapcsolódó veszteségeket okoz a vállalat cserehuzatainak eladásaiban is. Ebben a tekintetben el kell fogadni, hogy az importőr bizonyos közösségi eladásaira jelentős lehet az intézkedések hatása. Ugyanakkor a teljes forgalmára vetített hatás továbbra is korlátozott, hiszen a vasalódeszkák és a cserehuzatok összesen nagyjából 30 %-át teszik ki a forgalmának. A hatás továbbá részben az importőr exportteljesítményétől is függeni fog, hiszen az érintett termék nem elhanyagolható részét újraexportálja, és az intézkedések rendesen nem érintik ezeket az eladásokat.
(61)
Ebben a tekintetben, és hivatkozással az ideiglenes rendelet (152)-(156) preambulumbekezdéseire, valamint a fenti (52)-(54) preambulumbekezdésekre, az alábbi következtetések vonhatók le a dömpingellenes intézkedéseknek a nem kapcsolódó közösségi vasalódeszka-importőrök helyzetére gyakorolt hatására vonatkozóan: i. az importőrök valószínűleg némileg magasabb terhet viselnének, mint a kiskereskedők; ii. egyes importőrök helyzetét jelentősebb hatás érhetné; viszont iii. működésükre nézve az intézkedések hátrányos hatása átlagosan nem lenne döntő és aránytalan, ha összevetjük a közösségi ipar várható előnyeivel.
5. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(62)
A közösségi fogyasztók és nem kapcsolódó importőrök érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még akkor is, ha bizonyos esetekben a teher teljes mértékig a fogyasztókra hárul, a rájuk nehezedő pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható lesz. Megerősítést nyert továbbá, hogy üzletmenetük szempontjából nem lesz döntő az egyes importőrökre háruló negatív hatás. Ennek alapján úgy vélhető, hogy az ideiglenes rendelet (157)-(162) preambulumbekezdésében meghatározott közösségi érdekre vonatkozó következtetések nem módosulnak. Ezért további észrevételek hiányában ezeket véglegesen meg kell erősíteni.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. Kárenyhítési szint
(63)
A panaszosok érvelése szerint az ideiglenesen megállapított kárenyhítési szint nem elegendő ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi ipar kárát. Konkrétan a következőket említették: a) a számításokban használt adózás előtti haszonkulcs alacsonyabb annál, mint amit rendes versenyfeltételek között ésszerűen el lehetne érni; és b) a Bizottság által a kárenyhítési szint megállapításához kiszámított előállítási költségek nem tükrözik a különböző terméktípusok tényleges előállítási költségeit. A káros dömping hiányában ésszerűen elvárható haszonkulcs tekintetében emlékeztetni kell rá, hogy a 7 %-os kulcs a közösségi ipar dömpingelt behozatal beáramlása előtti nyereségességére alapul (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést). Ez a kulcs így tehát ésszerűnek tekinthető, és a közösségi ipar nem is mutatott be semmilyen bizonyítékot ennek cáfolatául. Kérelmüket ezért el kell utasítani. A gyártási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy a közösségi ipar a vizsgálati időszakra nem szolgált pontos és ellenőrizhető részletekkel a terméktípusonkénti tényleges költségekről. Ezért a terméktípusonkénti gyártási költségek csak az egyes közösségi gyártók tényleges árain alapulhatnak, kiigazítva az általa a vizsgálati időszak során a hasonló termék esetében elért tényleges teljes nyereséggel. Mivel a közösségi ipar haszonkulcsát a fenti (44) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint felülvizsgálták, ennek megfelelően a kárenyhítési szintet is módosították.
(64)
Emlékeztetni kell rá, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait a fenti 0 preambulumbekezdésben kifejtettek szerint módosították. Így tehát ezeknek az exportőröknek az esetében is megfelelően módosult a kárenyhítési szint.
(65)
A kárenyhítési szintre vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (164)-(166) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.
2. Az intézkedések formája és szintje
(66)
A fentiek fényében, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárenyhítési szint valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyult a dömpingkülönbözetnél.
(67)
A fentiek alapján Kína és Ukrajna esetében a végleges vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
Kína
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (Kanton)
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou (Kanton)
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
Az összes többi vállalat
38,1 %
Ukrajna
Minden vállalat
9,9 %
(68)
Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyetlen ukrán exportáló gyártó és négy olyan kínai exportáló gyártó, amely nem részesült piacgazdasági elbánásban (egyikük még egyéni elbánásban sem) az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az érintett terméket jelentős számú terméktípus jellemzi, amelyek a fogyasztók megrendelései szerint gyakran változnak, és amelyeknek jelentősen különböznek az árai. Ezenkívül az exportáló gyártók az érintett termékkel együtt más termékeket is értékesítenek ugyanazoknak a fogyasztóknak, ami komoly kockázatot jelent az árak keresztkompenzációjára. A termék jellege és bonyolult forgalomba hozatala gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy valamennyi terméktípus esetében olyan ésszerű legalacsonyabb importárat állapítsanak meg, amelyet a Bizottság a kijátszás súlyos kockázata nélkül megfelelően figyelemmel kísérhetne. A fentiek alapján arra következtettek, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivihetetlenek, és ezért elfogadhatatlanok. A feleket tájékoztatták erről, és lehetőséget biztosítottak számuka, hogy észrevételeket tegyenek, ezek azonban nem változtattak a fenti következtetésen.
(69)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(70)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
3. Az ideiglenes vám beszedése
(71)
A megállapított dömpingkülönbözetek mértékére való tekintettel, valamint a közösségi iparnak okozott kár nagyságának fényében, az ideiglenes, azaz az 1620/2006/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az ezzel a rendelettel véglegesen kivetett vám összegének erejéig véglegesen be kell szedni. Ha a végleges vám alacsonyabb, mint az ideiglenes, akkor a vámtételt újra kell számolni, és a biztosított összegeknek a végleges dömpinellenes vámot meghaladó részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélküli és/vagy aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel rendelkező, az ujjafát és az alaptartozékokat is beleértve - azaz a lábakat, huzatot, vasalórácsot - vasalódeszkára, amely az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) KN-kódok alá tartozik.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
kiegészítő TARIC-kód
Kína
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Összes többi vállalat
38,1
A999
Ukrajna
Minden vállalat
9,9
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Véglegesen be kell szedni azon összegeket, amelyeket az 1620/2006/EK rendelet az ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat is - azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot is - vasalódeszkára kivetett ideiglenes vámmal biztosított. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vám összegét meghaladó részét el kell engedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2007. április 23-án.