Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001
af 13. august 2001
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i Indien og Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 367/2001(2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien og Republikken Korea ("Korea").
(2) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af den udvikling, der blev lagt til grund for skadesanalysen, omfattede perioden fra 1. januar 1996 til 31. marts 2000 ("den betragtede periode").
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien og Korea fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. De parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt.
(4) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en endelig afgørelse.
(5) Der blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende selskaber:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Tyskland
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgien
- Leonhard Kurz GmbH & CO., Fürth, Tyskland
- Eurofoil, Blaenavon, Det Forenede Kongerige.
(6) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, og at der sker en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.
(7) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de midlertidige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
a) Parternes argumenter
(8) Visse eksporterende producenter gentog argumentet om, at metalliseret PET-folie ikke burde være omfattet af varedækningen i den aktuelle procedure, idet metalliseret PET-folie ikke kunne anses for at være identisk med PET-grundfolie, da den havde andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og krævede andet produktionsudstyr og -processer, således at den var dyrere at fremstille og derfor solgtes til en højere pris. Disse parter fremførte også, at metalliseret PET-folie har andre anvendelsesformål end PET-grundfolie og også tariferes under andre KN-koder end KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90, nemlig under KN-kode 3921.
b) Resultaterne af undersøgelsen
(9) Det fremgik af undersøgelsen, at metalliseringsprocessen, der består af en tilføjelse af metal, f.eks. aluminium, ved en pådampningsproces, ikke ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Desuden er PET-grundfolie og metalliseret PET-folie indbyrdes udskiftelige i mange anvendelsesformål og kan have samme eller næsten samme brug. Derfor bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, nemlig at metalliseret PET-folie og PET-grundfolie er en og samme vare, som tariferes under de KN-koder, der er omfattet af proceduren, dvs. KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90.
(10) Det skal bemærkes, at det forhold, at et yderligere produktionstrin er nødvendigt for at fremstille metalliseret PET-folie med højere produktionsomkostninger og salgspriser til følge, ikke i sig selv er et element, der berettiger en udelukkelse af en bestemt type PET-folie fra varedækningen i proceduren.
(11) Endelig fremgik det af undersøgelsen, at der må sondres mellem metalliseret PET-folie og folie, der er forstærket, lamineret, støttet eller på lignende måde kombineret med andre materialer. Disse processer ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber i en sådan grad, at den vare, der følger af disse processer, ikke kan anses for at være den pågældende vare. Det skal desuden bemærkes, at kun når PET-folie kombineres med andre materialer på en sådan måde, kan den færdige vare tariferes under KN-kode 3921.
(12) I mangel af andre bemærkninger end de ovennævnte bekræftes varebeskrivelsen i betragtning 9 til 22 i forordningen om midlertidig told.
2. Samme vare
(13) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes definitionen af den samme vare i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told.
D. DUMPING
1. Generel metode
a) Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(14) I mangel af bemærkninger til disse punkter bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 28 til 34 i forordningen om midlertidig told.
b) Dumpingmargener
(15) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, og som er beskrevet i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(16) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de samarbejdsvillige selskaber, der ikke indgik i stikprøven, og som er beskrevet i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Ved fastsættelsen af dumpingmargenen for de samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev der set bort fra tilfælde, hvor dumpingmargenen udgjorde 0 % eller var ubetydelig.
(17) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de eksporterende producenter, som enten ikke besvarede spørgeskemaet, eller som ikke gav sig til kende på anden måde, og som er beskrevet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, blev restdumpingmargenen imidlertid fastsat til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(18) Det skal bemærkes, at i tilfælde, hvor en eksporterende producent eksporterede mere end en varetype til Fællesskabet, blev den vejede gennemsnitlige samlede dumpingmargen fastsat ved at beregne den dumping, der fandtes for hver type, uden nulstilling af den "negative dumping", der fandtes for individuelle typer.
2. Indien
a) Normal værdi og eksportpris
(19) I mangel af nye oplysninger bekræftes resultaterne i betragtning 39 til 42 i forordningen om midlertidig told.
b) Sammenligning
i) Handelsled
(20) En indisk eksporterende producent gentog sit krav om en justering for forskelle i handelsled mellem salget af den pågældende vare til forhandlere på hjemmemarkedet og eksportmarkedet (betragtning 47 i forordningen om midlertidig told).
(21) Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for vedtagelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev det endvidere fremført, at der fandtes to handelsled (endelige brugere og forhandlere) på begge markeder (hjemmemarkedet og eksportmarkedet), og at der burde foretages en selektiv sammenligning, således at eksportpriserne ved salg til forhandlere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til forhandlere, og eksportpriserne ved salg til endelige brugere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til endelige brugere.
(22) Oplysningerne i besvarelsen af spørgeskemaet, som efterfølgende kontrolleredes, tydede imidlertid allerede på, at der ikke var konsekvente og klare forskelle i funktioner og priser mellem de forskellige handelsled for sammenlignelige modeller, når de solgtes på eksportlandets hjemmemarked. Derfor bekræftes resultaterne i betragtning 46 og 47 i forordningen om midlertidig told, og kravet om en selektiv sammenligning afvises.
ii) Andre justeringer
(23) De indiske eksporterende producenter påstod, at eksportprisen burde være blevet justeret for de fordele, der blev opnået i henhold til toldgodtgørelsesordningen (DEPB) på efter-eksportbasis, jf. artikel 2, stk. 10, litra k), ("andre faktorer") og/eller artikel 2, stk. 10, litra b), ("importafgifter og indirekte skatter") (alt efter eksportøren). De hævdede, at indkomsten fra DEPB førte til en lavere eksportpris, og at Kommissionen derfor burde have lagt denne indkomst til eksportprisen for at sikre en rimelig sammenligning med den normale værdi, da hjemmemarkedssalget ikke opnår fordele af sådanne indtægter. De indiske eksportører hævdede desuden, at fradraget i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 1, af de eksportsubsidier, der er afhjulpet af den eksisterende udligningstold, fra antidumpingtolden ikke var retligt berettiget, da udligningstolden var fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode.
(24) Artikel 2, stk. 10, i grundforordningen giver kun mulighed for justeringer, der påvirker prissammenligneligheden. I besvarelserne af spørgeskemaet og under kontrolbesøgene blev DEPB-fordelen altid angivet som "anden indtægt" og ikke som en "negativ omkostning", der blev tilskrevet omkostningerne til råmaterialer for de eksporterede varer. Allerede på grundlag af selskabets regnskaber er der derfor ingen udtrykkelig forbindelse mellem prisfastsættelsen for de eksporterede varer og de indtægter, der er modtaget fra DEPB.
(25) Bestemmelserne i artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, som afspejler artikel VI i GATT-overenskomsten, viser, at en sådan subsidiering, omend indirekte, kan behandles i en antidumpingundersøgelse og enhver forordning om indførelse af antidumpingtold, forudsat at varen ikke er pålagt både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes uanset hvilken undersøgelsesperiode, der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes, at der som nævnt i betragtning 78 og 79 er foretaget en justering i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen. Af alle disse årsager måtte ovennævnte anmodning afvises.
c) Dumpingmargen
(26) I mangel af bemærkninger eller nye oplysninger bekræftes den metode, der er anført i betragtning 51 til 53 i forordningen om midlertidig told.
(27)
TABELPOSITION
3. Korea
a) Normal værdi
(28) To koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fremførte, at det såkaldte lokale eksportsalg (dvs. hjemmemarkedssalg bestemt til eksportmarkedet efter yderligere forarbejdning og/eller pakning) var blevet udelukket fra beregningen af den normale værdi, uden at der var retsgrundlag herfor. Det er imidlertid klart, at de koreanske myndigheder tillader et sådant salg at finde sted, uden at der tillægges lokale omsætningsafgifter (moms); sælgeren kan også overføre retten til at kræve toldgodtgørelse til køberen, og salget finder sædvanligvis sted i udenlandsk valuta. Det er derfor klart fra den måde, hvorpå dette salg er struktureret i Korea, at det er bestemt for eksport, og en korrekt sammenligning er ikke mulig. Den fremgangsmåde, der blev fulgt ved den foreløbige fastsættelse, bibeholdes derfor.
(29) På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(30) To af de eksporterende producenter var forretningsmæssigt forbundet med importører i Fællesskabet, og de oplyste begge, at de fandt, at den fastsatte fortjenstmargen på 5,5 % for disse importører var urimeligt høj i betragtning af, at importørernes funktioner var begrænset til refakturering af salget, uden at de spillede en aktiv rolle i forbindelse med selve salget. Det blev fremført, at disse forretningsmæssigt forbundne importører ikke i sig selv skabte fortjeneste, men at de blot modtog provision af salget. Den angivne provisionssats kan imidlertid ikke nødvendigvis anses for korrekt, da parterne er forretningsmæssigt forbundne. Det forhold, at de forretningsmæssigt forbundne importører kan være aflønnet på grundlag af en fast provision, har ikke nødvendigvis nogen forbindelse med de funktioner, som udføres af de pågældende importører. Ingen af selskaberne fremlagde desuden specifikke oplysninger, der tydede på, at den anvendte margen ikke var i overensstemmelse med de fremherskende forhold på markedet.
(31) På dette grundlag bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
i) Svingninger i valutakurser
(32) Efter anmodning fra de koreanske eksporterende producenter blev justeringen for en vedvarende bevægelse i vekselkurserne taget op til fornyet undersøgelse. Efter denne nye undersøgelse var gennemsnitsvalutakursen den kurs, der var gældende to måneder før den faktiske faktureringsdato.
ii) Toldgodtgørelse
(33) Alle de koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fandt, at den metode, der blev benyttet ved fordelingen af toldgodtgørelsen på hjemmemarkedssalget, var urimelig, især fordi de pågældende råmaterialer benyttes til at fremstille andre varer end PET-folie. Kommissionen genovervejede derfor spørgsmålet og besluttede at anvende en revideret fremgangsmåde med to trin:
(34) Først beregnedes de mængder indkøbte råmaterialer, der udelukkende blev benyttet til fremstilling af PET-folie (uanset om varen var beregnet for salg til hjemmemarkedet eller til eksport), ved anvendelse af de nationalt godkendte koefficienter og udtrykt i procent af de samlede indkøbte råmaterialer. Disse procentsatser blev derfor anvendt på hver enkelt individuel råvareleverandør. Hvert råmateriale blev således fordelt på det hjemmemarkeds- og eksportsalg (af både den pågældende vare og andre varer), hvortil det blev benyttet, i det korrekte forhold. Fordelingen begyndte med de leverancer, hvor tolden var lavest, jf. forordningen om midlertidig told. Resultatet heraf var øgede justeringsberettigede toldgodtgørelsesbeløb for to eksporterende producenter.
Med ovennævnte undtagelser vedrørende toldgodtgørelse og valutakursomregning bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater, der er gengivet i betragtning 59 til 65 af forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(35) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told bekræftes, undtagen for en samarbejdsvillig eksporterende producent, som modsatte sig anvendelsen af en sammenligning mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og individuelle transporttransaktioner med henblik på fastsættelsen af det pågældende selskabs dumpingmargen med den begrundelse, at blot udsving i eksportpriserne efter kunde, region eller periode ikke berettiger brugen af en sammenligning mellem vejede gennemsnit og transaktioner i forbindelse med fastsættelsen af dumpingmargenen. Spørgsmålet blev igen undersøgt, og det konstateredes, at der var et mønster af eksportpriser, som afviger mellem kunderne, og hvis virkninger for graden af den pågældende eksportørs dumping ikke var væsentlig. Den metode for fastsættelse af dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, som er beskrevet i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told, blev derfor ændret for denne eksporterende producent fra en fremgangsmåde med sammenligning mellem et vejet gennemsnit og transaktioner til en fremgangsmåde med sammenligning mellem vejede gennemsnit.
(36)
TABELPOSITION
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(37) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at definitionen af EF-erhvervsgrenen, og følgelig skadesanalysen, ikke burde have været begrænset til de tre samarbejdsvillige klagende fællesskabsproducenter, men også burde have omfattet alle de producenter i Fællesskabet, herunder Fapack, der var med til at indgive klagen, men som kun afgav visse grundlæggende oplysninger, samt tre andre producenter i Fællesskabet, som ikke er klagende parter og ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksporterende producent, og som ligeledes kun afgav visse grundlæggende oplysninger.
(38) Det bekræftes, at alle disse syv selskaber som nævnt i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told faktisk er producenter i Fællesskabet og således tegner sig for produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Som anført i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told afgav de fire sidstnævnte fællesskabsproducenter imidlertid kun nogle grundlæggende oplysninger, men besvarede ikke fuldt ud spørgeskemaet for producenter i Fællesskabet. Disse oplysninger kunne derfor ikke benyttes i forbindelse med vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation. Disse fællesskabsproducenter indgik derfor ikke i definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Argumentet måtte derfor afvises.
(39) En interesseret part anfægtede konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen tegner sig for mere end 70 % af den samlede produktion i Fællesskabet af PET-folie. Kommissionen undersøgte dette spørgsmål igen, og der blev fundet en regnefejl. EF-erhvervsgrenen tegner sig i virkeligheden for 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet.
(40) Visse interesserede parter hævdede, at hvis metalliseret PET-folie fortsat er omfattet af definitionen af den pågældende vare, bør visse producenter af metalliseret PET-folie også anses for at være fællesskabsproducenter, som udgør en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(41) Det fremgik af undersøgelsen, at de pågældende selskaber ikke fremstiller PET-grundfolie, men faktisk køber PET-grundfolie fra forskellige leverandører og derefter udfører den yderligere metaliseringsproces. Denne yderligere forarbejdning, som de foretager, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til, at det er berettiget at anse dem for at være fællesskabsproducenter af PET-folie. De er blot forarbejdere af en vare uden at ændre dens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.
F. SKADE
1. Forbruget i Fællesskabet
(42) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende forbruget i Fællesskabet i betragtning 76 til 79 i forordningen om midlertidig told.
2. Den pågældende import
a) Indledende bemærkning
(43) Visse eksporterende producenter fremførte, at importen fra eksporterende producenter, som fandtes ikke at have foretaget dumping, ikke skulle indgå i analysen af skadesaspektet. Selv om denne import ikke blev medtaget i analysen, ville konklusionen om, at der forvoldes væsentlig skade som følge af dumpingimport, imidlertid være uændret. Prisunderbuddet ville fortsat være betydeligt, hvilket også gælder stigningen i mængde og markedsandel, idet den resterende import, der fandtes at finde sted til dumpingpriser, stadig vil tegne sig for mere end 13 % af markedet i Fællesskabet. Det fald, der er konstateret i salgspriserne, vil også fortsat være betydeligt.
b) Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(44) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at importen af PET-folie med oprindelse i Indien ikke burde kumuleres med importen med oprindelse i Korea, da der var forskelle i konkurrencevilkårene. Påstanden var begrundet i, at importmængden, markedsandelene og priserne udviklede sig forskelligt i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden.
(45) For så vidt angår vilkårene for konkurrencen mellem importen fra Korea og Indien udviklede importmængden, markedsandelene og importpriserne sig faktisk på tilsvarende måde for de to lande, hvis der tages hensyn til hele den betragtede periode, altså perioden mellem 1996 og undersøgelsesperioden, og ikke som foreslået perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden. Det bekræftes også, at den importerede mængde var betydelig fra begge lande i undersøgelsesperioden. Endvidere konstateredes der et betydeligt prisunderbud for importen med oprindelse i såvel Indien som Korea, som solgtes gennem de samme salgskanaler og på samme handelsvilkår. Argumentet må derfor afvises. I betragtning af ovenstående bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told, som fastsætter, at importen med oprindelse i de pågældende lande bør vurderes kumulativt.
c) Importens mængde, markedsandel og priser
(46) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater om mængden og priserne på importen fra de pågældende lande.
d) Prisunderbud
(47) For så vidt angår prisunderbudsmargenerne gjorde visse indiske eksporterende producenter indvendinger, fordi Kommissionens tjenestegrene ikke ved beregningen af de vejede gennemsnitlige eksportpriser havde taget hensyn til den udligningstold, der var blevet indført over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien i 1999. De gentog også deres anmodning om en justering for handelsled, da de indiske eksportører hovedsagelig sælger til grossister, mens EF-erhvervsgrenen næsten altid sælger direkte til brugere af PET-folie.
(48) Beregningerne af prisunderbudsmargenerne blev revideret, idet udligningstolden blev lagt til eksportpriserne, hvor dette var relevant. For så vidt angår justeringen for handelsled bekræftede den yderligere analyse for det første, at salgsprisen til grossister eller til brugere som nævnt i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told ikke afhænger af kundens type, men snarere af de købte mængder, og for det andet, at de to handelsled ikke er klart adskilt, og at der ikke er nogen klar prisforskel mellem dem. Det bekræftes desuden, at EF-erhvervsgrenen også sælger den pågældende vare til distributører og grossister, og ikke kun til brugere, hvilket står i modsætning til, hvad der blev hævdet af visse interesserede parter. Flere selskaber fandtes faktisk at modtage leverancer fra både eksporterende producenter i de pågældende lande og fra EF-erhvervsgrenen.
(49) Under hensyntagen til ovenstående blev prisunderbudsmargenerne igen undersøgt og om fornødent ændret på grundlag af de beviser, der fremlagdes af interesserede parter. De reviderede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener for hvert land, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, var følgende:
- Korea: mellem 14,9 % og 36,8 % med et vejet gennemsnit på 20,6 %
- Indien: mellem 34,5 % og 44,8 % med et vejet gennemsnit på 37,5 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
(50) Flere interesserede parter anfægtede konklusionen i forordningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, idet de hævdede, at nogle faktorer havde udviklet sig positivt mellem 1996 og undersøgelsesperioden (nemlig produktionskapacitet, produktion, salgsmængde, produktivitet, lagerbeholdninger og lønninger).
(51) I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke alle de faktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, skal udvise en negativ udvikling, for at det kan konkluderes, at EF-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. I det aktuelle tilfælde mistede EF-erhvervsgrenen markedsandele og måtte på grund af den pristrykkende virkning af importen fra de pågældende lande sænke sine salgspriser betydeligt, hvilket førte til en alvorlig forværring af dens finansielle situation.
(52) En koreansk eksporterende producent anfægtede, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, da den som nævnt i betragtning 159 i forordningen om midlertidig told er levedygtig og konkurrencedygtig, og da den stadig havde en vigtig stilling på markedet i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(53) Det forhold, at EF-erhvervsgrenen er levedygtig og konkurrencedygtig, udelukker ikke, at det konkluderes, at der er forvoldt den væsentlig skade. Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen var levedygtig og konkurrencedygtig, blev draget i forbindelse med analysen af Fællesskabets interesser, der bl.a. undersøgte virkningerne for de forskellige erhvervsdrivende i Fællesskabet, hvis der blev indført, henholdsvis ikke indført, antidumpingforanstaltninger. Alt dette omstøder ikke konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, således som det fremgår af en række faktorer, herunder det betydelige tab af markedsandel i den betragtede periode. Argumentet må derfor afvises.
(54) En koreansk eksporterende producent hævdede, at den stigning i EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet, der fandt sted mellem 1998 og 1999, er i modstrid med det forhold, at dens investeringer forblev begrænsede i samme periode. Det skal i den forbindelse bemærkes, at investeringerne vedrørende forøgelsen af produktionskapaciteten fandt sted i 1997 og 1998 som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. Da den nyinstallerede kapacitet imidlertid først blev taget i brug i 1998 og 1999, fandt stigningen i produktionskapaciteten og investeringerne ikke sted i samme periode.
(55) Visse indiske eksportører hævdede, at det var i modstrid med bestemmelserne i artikel 3, stk. 4, i WTO's antidumpingaftale at begrænse analysen af EF-erhvervsgrenens salg til hjemmemarkedssalget, da denne aftale henviser til det samlede salg, altså inklusive eksportsalget.
(56) I denne forbindelse skal det bemærkes, at vurderingen af skaden er foretaget i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i grundforordningen og fællesskabsinstitutionernes faste praksis. Desuden skal det bemærkes, at artikel 3, stk. 4, i forbindelse med artikel 3, stk. 1 og 2, i WTO's antidumpingaftale klart henviser til vurderingen af virkningerne af dumpingimporten på priserne på hjemmemarkedet og på den nationale erhvervsgren. Det følger også af formålet med denne type undersøgelse, hvor bl.a. virkningerne af dumpingimport fra et eller flere lande til Fællesskabet behandles (og ikke virkningerne af dumpingimport til tredjelandes markeder), at skaden for EF-erhvervsgrenen kun skal konstateres for hjemmemarkedet, og at situationen med hensyn til eksporten eller på eksportmarkederne derfor ikke er relevant i forbindelse med vurderingen af skaden. Argumentet må derfor afvises. I overensstemmelse med fast praksis er EF-erhvervsgrenens eksportresultater imidlertid blevet undersøgt i forbindelse med spørgsmålet om en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skadelige situation, jf. betragtning 144 i forordningen om midlertidig told.
(57) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, bekræftes derfor.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(58) Nogle interesserede parter hævdede, at vurderingen af årsagssammenhængen var behæftet med fejl, da forværringen af visse skadesfaktorer, nemlig rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital, burde anses for at være knyttet til autonome cykliske bevægelser og til de omfattende investeringer, som EF-erhvervsgrenen havde foretaget i den betragtede periode, og ikke til virkningerne af den pågældende import.
(59) For det første er der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen lider under en cyklisk tilbagegang. For det andet bekræftede den yderligere analyse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, at dens forværring hovedsagelig skyldtes faldet i dens enhedssalgspriser. Da enhedsproduktionsomkostningerne desuden faldt i hele den betragtede periode, kan forværringen ikke tilskrives højere produktionsomkostninger i forbindelse med de nye investeringer.
(60) I betragtning af ovenstående og i mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater som angivet i betragtning 119 til 123 i forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere
(61) En ikke-forretningsmæssigt forbundet importør fremførte, at i modsætning til, hvad der fremgik af betragtning 188 i forordningen om midlertidig told, reducerede indførelsen af udligningstold tilstedeværelsen af indisk PET-folie på fællesskabsmarkedet, og at antidumpingtoldens niveau som fastsat i denne forordning vil gøre det umuligt for selskabet at købe PET-folie fra dets traditionelle indiske leverandører. Denne importør fremførte yderligere, at den PET-folie, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen uden for Fællesskabet, importeres af EF-erhvervsgrenen selv, og at dette på grund af denne forbindelse ville eliminere alle andre reelle alternative forsyningskilder.
(62) I denne forbindelse viste tal fra Eurostat, at importen fra Indien steg med 11 % mellem 1999 (den midlertidige udligningstold blev indført i august 1999) og 2000. For så vidt angår det foreslåede niveau for antidumpingtolden kan det ikke udelukkes, at det vil føre til en stigning i importpriserne. I betragtning af de forskellige foreslåede niveauer for foranstaltninger kan det imidlertid samtidig forventes, at nogle af de pågældende eksporterende producenter vil fortsætte med at sælge på fællesskabsmarkedet, om end til ikke-dumpede priser. For så vidt angår tilstedeværelsen af alternative forsyningskilder ser det ud til, at EF-erhvervsgrenens køb af PET-folie med oprindelse i USA og Japan (de to vigtigste eksporterende lande, som ikke er omfattet af denne procedure) i 1999 tegnede sig for omkring 35 % af den samlede import fra disse lande. Det bekræftes derfor, at der findes andre alternative forsyningskilder.
2. Brugerne af PET-folie i Fællesskabet
(63) Det skal bemærkes, at ud af de 23 brugere, som samarbejdede i procedurens foreløbige fase, og som købte lidt over 40 % af den samlede import fra de pågældende lande, udtrykte kun en bekymring efter indførelsen af den midlertidige told. Denne begrænsede reaktion kan tyde på, at foranstaltningerne ikke vil have vigtige virkninger for de pågældende brugere.
(64) Fire andre brugere, som gav sig til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremførte, at en indførelse af told kunne begrænse deres valg af leverandører og muligvis skabe mangel på PET-folie på fællesskabsmarkedet. Disse brugere hævdede også, at prisen på PET-folie er steget på fællesskabsmarkedet siden indførelsen af den midlertidige told, hvilket havde haft negative følger for deres konkurrenceevne på verdensmarkedet.
(65) Det bør i denne forbindelse erindres, at som konstateret i den foreløbige fase købte de undersøgte brugere i gennemsnit omkring 58 % af deres forbrug af PET-folie fra EF-erhvervsgrenen, omkring 28 % fra de pågældende lande og omkring 14 % fra andre tredjelande. Endvidere vil et betydeligt antal erhvervsdrivende fortsat være aktive på fællesskabsmarkedet, nemlig EF-erhvervsgrenen og andre fællesskabsproducenter, en erhvervsdrivende i Fællesskabet og i hvert fald nogle eksporterende producenter i de pågældende lande og i andre tredjelande. Selv om det ikke kan udelukkes, at nogle eksporterende producenter i de pågældende lande vil reducere deres eksport til Fællesskabet på grund af de indførte antidumpingforanstaltninger, er det derfor usandsynligt, at der vil opstå mangel på fællesskabsmarkedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, vil det mulige ophør af EF-erhvervsgrenens produktion af PET-folie som omhandlet i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told skabe alvorlige forsyningsproblemer.
(66) For så vidt angår prisniveauet skal det bemærkes, at brugerne indtil for nylig har nydt godt af kunstigt lave priser som følge af illoyal handelspraksis. Salgspriserne på fællesskabsmarkedet faldt i gennemsnit med 40 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Selv om en prisstigning på PET-folie i Fællesskabet ikke kan udelukkes, forventes det, at den vil være begrænset. Dette forstærkes navnlig af niveauet for den told, der indføres for visse berørte eksporterende producenter, samt af tilstedeværelsen af en række erhvervsdrivende, som vil konkurrere med hinanden på fællesskabsmarkedet.
(67) Den yderligere analyse og kontrolbesøg hos brugerne bekræftede endvidere, at PET-folie som råmateriale for forskellige færdige varer hyppigt ikke er et væsentligt omkostningselement, at varer, hvori der indgår PET-folie, kun tegner sig for en lille del af deres samlede produktion, og endelig at brugerne også indkøber deres varer i Fællesskabet og andre tredjelande, som ikke er omfattet af proceduren. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at antidumpingtolden for visse brugere, for hvilke PET-folie er et afgørende nødvendigt råmateriale, vil have en vigtig indvirkning på de samlede produktionsomkostninger. Dette ændrer imidlertid ikke de gennemsnitlige samlede resultater af undersøgelsen. Konklusionen i betragtning 183 i forordningen om midlertidig told, hvorefter en indførelse af told sandsynligvis i gennemsnit ikke vil have væsentlige virkninger for brugerne af PET-folie, bekræftes derfor.
3. Konklusion om Fællesskabets interesser
(68) I mangel af nye oplysninger om Fællesskabets interesser bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 156 til 191 i forordningen om midlertidig told.
I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(69) På grundlag af den metode, der er anført i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told, og under hensyntagen til de argumenter og ændringer, der er nævnt ovenfor i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, er der fastsat en skadestærskel med henblik på at fastsætte det niveau, hvormed der skal indføres endelige foranstaltninger. For så vidt angår den manglende hensyntagen til udligningstolden skal det imidlertid bemærkes, at eksportsubsidierne som anført i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told trækkes fra den foreslåede antidumpingtold i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen efter anvendelse af reglen om mindste told, og det er derfor ikke nødvendigt at tage hensyn til denne told i forbindelse med beregningen af skadestærsklen.
(70) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at skadestærsklerne var blevet beregnet forkert. Det blev hævdet, at skadestærsklen skulle udtrykkes i procent af den samlede cif-omsætning og ikke være begrænset til cif-omsætningen for de sammenlignelige modeller. De baserede deres argumenter på WTO-appelorganets konklusioner i sagen om sengelinned(3).
(71) For det første skal det bemærkes, at disse konklusioner er draget i forbindelse med dumpingberegninger og ikke er relevante i forbindelse med skadesberegninger. For det andet er det konsekvent praksis at udtrykke skadens størrelse i procent af cif-omsætningen for de modeller, der blev benyttet til at fastsætte det nævnte skadesniveau. Den fremgangsmåde, der blev foreslået af de pågældende indiske eksporterende producenter, vil føre til anvendelse af tal, som ikke er sammenlignelige. Af alle disse årsager måtte påstanden afvises.
(72) EF-erhvervsgrenen fremførte, at en fortjenstmargen på 13 % af omsætningen ville være mere passende end den fortjenstmargen på 6 %, som blev benyttet i forbindelse med beregningen af den midlertidige skadestærskel. Den fremførte, at et selskabs egne kapitalressourcer mindst burde give et afkast af nettoaktiverne, som svarer til bankers lånerenter. Det hævdedes yderligere, at dette fortjenstniveau blev opnået i 1996, hvor konkurrencevilkårene var redelige.
(73) I denne forbindelse skal det bemærkes, at den fortjenstmargin, der skal benyttes ved fastsættelsen af den ikke-skadevoldende pris, skal forstås som det rentabilitetsniveau, der med rimelighed kunne forventes, hvis der ikke forekom skadelig dumping. I denne sag er det imidlertid ikke vigtigt at fastsætte en afgørende procentsats, da skadestærsklen allerede er baseret på en fortjenstmargen, der er 6 % højere end dumpingmargenerne. Argumentet har derfor ingen praktisk betydning.
(74) I betragtning af ovenstående og da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes den metode, som er benyttet til at fastsætte skadesmargenen, og som er beskrevet i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told.
2. Toldens form og størrelse
(75) Det fremgik af undersøgelsen, at varen også var blevet importeret under andre KN-koder end dem, der var omfattet af denne procedure, nemlig KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90. Toldmyndighederne gøres derfor opmærksomme på denne fejltarifering.
(76) På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til de fastlagte dumpingmargener, da de i alle tilfælde var lavere end skadestærsklerne.
(77) Da samarbejdsviljen blev anset for betydelig i begge lande, bør den resttold, der skal fastsættes for de ikke-samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande, for Indiens vedkommende fastsættes på grundlag af den højeste toldsats, der fastsattes for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, bør restdumpingmargenen ved anvendelse af reglen om mindste told fastsættes til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(78) Som nævnt i betragtning 50 og 198 i forordningen om midlertidig told fastsætter artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, at ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I denne forbindelse er det irrelevant, at udligningstolden blev fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode, og at eksportsubsidiebeløbet er forskelligt i antisubsidieundersøgelsesperioden og antidumpingundersøgelsesperioden. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes, uanset hvilken undersøgelsesperiode der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes også, at der ikke er modtaget nogen anmodning om en fornyet undersøgelse af udligningsforanstaltningerne. De foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 50 og 198 i den midlertidige forordning bekræftes derfor.
(79) For så vidt angår Indien blev den gældende udligningstold, der svarer til eksportsubsidierne, derfor fratrukket den antidumpingtold, der skal anvendes. For ikke-samarbejdsvillige selskaber svarer det fratrukne beløb til eksportsubsidiet for det samarbejdsvillige selskab, som lå til grund for fastsættelsen af restdumpingmargenen (og således resttolden).
(80) På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til resultaterne af den tidligere antidumpingundersøgelse udgør den endelige told udtrykt i procent af prisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Indien
TABELPOSITION
Korea
TABELPOSITION
(81) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre selskaber) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den operative del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".
(82) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Opkrævning af midlertidig told
(83) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 367/2001, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
4. Tilsagn
(84) Efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger afgav en række eksporterende producenter i Indien pristilsagn i henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. De har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskaberne vil også give Kommissionen regelmæssige og detaljerede oplysninger om deres eksport til Fællesskabet, således at Kommissionen kan overvåge tilsagnene effektivt. Disse eksporterende producenter har desuden en sådan salgsstruktur, at Kommissionen finder, at risikoen for omgåelse af tilsagnene er begrænset.
(85) Tilsagnene anses derfor for at kunne godtages, og de pågældende selskaber er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen.
(86) For yderligere at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge, om selskaberne overholder deres tilsagn, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, er fritagelsen for antidumpingtolden betinget af, at der fremlægges en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget. Disse oplysninger er også nødvendige, for at toldmyndighederne med en tilstrækkelig grad af nøjagtighed kan afgøre, om forsendelserne svarer til handelsdokumenterne. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal antidumpingtolden betales med den relevante sats.
(87) Det skal bemærkes, at hvis tilsagnet brydes, trækkes tilbage eller formodes brudt, kan der indføres antidumpingtold, jf. artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
5. Foranstaltningernes varighed
(88) Antidumpingforanstaltningerne vil være i kraft indtil 2006, mens den gældende udligningstold over for Indien vil udløbe i 2004. Hvis udligningsforanstaltningerne udløber (eller ændres), bør antidumpingtoldens størrelse ændres, da den i øjeblikket tager hensyn til, at der allerede er indført udligningstold -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 (Taric-kode 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*25, 3920 62 19*30, 3920 62 19*35, 3920 62 19*40, 3920 62 19*45, 3920 62 19*50, 3920 62 19*55, 3920 62 19*60, 3920 62 19*62, 3920 62 19*64, 3920 62 19*65, 3920 62 19*70, 3920 62 19*75, 3920 62 19*80, 3920 62 19*81, 3920 62 19*85, 3920 62 19*87, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91, 3920 62 90*30 og 3920 62 90*91 ) og med oprindelse i Indien og Republikken Korea.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:
TABELPOSITION
3. Uanset bestemmelserne i artikel 1, stk. 1, finder den endelige told ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
1. Importerede varer, som henhører under følgende Taric-tillægskoder, og som er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. sendt og faktureret) af et herunder anført selskab til et selskab i Fællesskabet, der handler som importør, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at de importeret i overensstemmelse med stk. 2.
TABELPOSITION
2. Den i stk. 1 omhandlede import er fritaget fra tolden, forudsat at
a) en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte nødvendige oplysninger, fremlægges for medlemsstaternes toldmyndigheder ved fremlæggelsen af anmodningen om overgang til fri omsætning, og
b) de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i handelsfakturaen.
Artikel 3
Beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 367/2001 er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2001.
A Tanács 1676/2001/EK rendelete
(2001. augusztus 13.)
az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt importtal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1], (az "alaprendelet"), és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
(1) A Bizottság 367/2001/EK rendeletével [2] (az "ideiglenes rendelet") ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Koreai Köztársaságból ("Korea") származó, az ex39206219 és ex39206290 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára.
(2) Emlékeztetünk rá, hogy a dömping és károkozás szempontjából vizsgált időszak ("VI") 1999. április 1-től 2000. március 31-ig tartott. A károkozás elemzésével összefüggő tendenciák vizsgálata az 1996. január 1-től 2000. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki ("mérlegelt időszak").
B. TOVÁBBI ELJÁRÁS
(3) Az Indiából és Koreából származó PET-fólia behozatalával kapcsolatos ideiglenes intézkedések bevezetését követően több érdekelt fél nyújtotta be írásban megjegyzéseit. Az ilyen irányú kérést benyújtó felek szóbeli meghallgatásra is lehetőséget kaptak.
(4) A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk keresését és ellenőrzését.
(5) Kiegészítő ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi felhasználóknál:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Németország
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgium
- Leonhard Kurz GmbH & Co., Fürth, Németország
- Eurofoil, Blaenavon, Egyesült Királyság
(6) Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetésére és az ideiglenes vámok útján biztosított összegek végleges beszedésére vonatkozó javaslat megszületett.
(7) A felek szóbeli és írásban benyújtott érveit mérlegelték, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat megfelelően módosították.
C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
a) A felek érvei
(8) Néhány exportáló termelő megismételte azt az érvet, amely szerint a fémezett PET-fóliát ki kellene zárni a jelenlegi eljárás termékinek köréből azon az alapon, hogy a fémezett PET-fólia nem tekinthető azonosnak a közönséges PET-fóliával, ugyanis eltérő alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, eltérő gyártóberendezést és gyártási eljárásokat igényel, következésképpen drágább az előállítása és magasabb áron értékesíthető. A felek azzal is érveltek, hogy a fémezett PET-fólia felhasználása is eltér a közönséges PET-fóliáétól, és az ex39206219 és az ex39206290 KN-kódtól eltérő, nevezetesen a 3921 KN-kód alá tartozik.
b) A vizsgálat megállapításai
(9) A vizsgálat kimutatta, hogy a fémgőzöléses, fém - például alumínium - hozzáadásából álló fémezési eljárás nem változtatja meg a PET-fólia alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságait. Továbbá a közönséges és fémezett PET-fólia számos alkalmazásban helyettesíthető, és felhasználásuk azonos vagy hasonló lehet. Tehát az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások, miszerint a fémezett PET-fólia és a közönséges PET-fólia egyetlen termék, és az eljárás alá vont, azaz az ex39206219 és az ex39206290 KN kódok alá sorolandó, megerősítést nyertek.
(10) Meg kell jegyezni, hogy az a tény, amely szerint a fémezett PET-fólia előállításához egy további gyártási művelet is szükséges, és ez magasabb gyártási költségeket és eladási árat eredményez, önmagában nem indokolhatja egyes típusú PET-fóliák kizárását az eljárás termékköréből.
(11) A vizsgálat végezetül kimutatta, hogy a fémezett PET-fóliát meg kell különböztetni a más anyaggal merevített, rétegelt, megerősített vagy más módon kombinált fóliától. Ezek az eljárások olyan mértékben módosítják a PET-fólia alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságait, hogy a kapott termék nem tekinthető azonosnak az érintett termékkel. Meg kell jegyezni ezenkívül, hogy a végtermék csak akkor sorolható a 3921 KN-kód alá, ha a PET-fóliát ilyen módon kombinálták más anyaggal.
(12) A fentieken túl további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (9)-(22) preambulumbekezdésében foglalt termékmegnevezés megerősítést nyer.
2. Hasonló termék
(13) Megjegyzések hiányában a hasonló terméknek, az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében ismertetett meghatározása megerősítést nyer.
D. DÖMPING
1. Általános módszertan
a) Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(14) Az e tételekre vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (28)-(34) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes eredményeket megerősítik.
b) Dömpingkülönbözet
(15) Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében ismertetett, a vizsgált vállalatok dömpingkülönbözetének meghatározására szolgáló általános módszertan megerősítést nyer.
(16) Az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében ismertetett, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetének meghatározására szolgáló általános módszertant megerősítik. A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetének meghatározásakor a nulla és de minimis kulcsokat nem vették figyelembe.
(17) Az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdésében ismertetett, a kérdőívre nem válaszoló és magukat más módon sem felfedő exportáló termelők dömpingkülönbözetének meghatározására szolgáló általános módszertant megerősítik. Korea esetében azonban, mivel a mintában szereplő három exportáló termelő közül csak egyről derült ki, hogy dömpinggyakorlatot folytatott, a maradvány dömpingkülönbözetet állapították meg, az adott exportáló termelő által alkalmazott legmagasabb dömpingkülönbözetekkel készült, reprezentatív számú minta súlyozott átlagos dömpingkülönbözeteként.
(18) Meg kell jegyezni, hogy olyan esetekben, amikor valamely exportáló termelő egynél több terméktípust exportált a Közösségbe, a súlyozott, átlagos teljes dömpingkülönbözetet az egyes típusoknál tapasztalt dömpingek összesítésével állapították meg, az egyedi típusoknál előforduló "negatív dömping" nullázása nélkül.
2. India
a) Rendes érték és exportár
(19) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(42) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.
b) Összehasonlítás
i. Kereskedelmi szint
(20) Egy indiai exportáló termelő megerősítette azt az igényét, hogy kiigazítással kompenzálják a különbségeket, az érintett termék hazai és exportpiacokon található kereskedőknek történő értékesítésének kereskedelmi szintje között (az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdése).
(21) Az ideiglenes intézkedések elfogadásának alapjául szolgáló alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követő beadványban szerepelt még, hogy két kereskedelmi szint (végfelhasználó és kereskedő) mindkét piacon (hazai és export) megtalálható, és szelektív összehasonlításra lenne szükség: azaz a kereskedőknek ajánlott exportárakat a kereskedőknek történő értékesítésen alapuló rendes értékekkel, a végfelhasználóknak ajánlott exportárakat pedig a végfelhasználóknak történő értékesítésen alapuló rendes értékekkel kellene összevetni.
(22) A kérdőívre válaszként adott és a továbbiakban ellenőrzött információ korábban már kimutatta, hogy az exportőr ország hazai piacán való értékesítéskor nem voltak összehasonlítható minta összeállítására alkalmas, következetes és határozott különbségek a különböző kereskedelmi szintek szerepe és árai között. Következésképpen az ideiglenes rendelet (46)-(47) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik, és a szelektív összehasonlításra vonatkozó kérelem elutasítják.
ii. Egyéb levonások
(23) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy (az exportőrtől függően) az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja "egyéb tényezők" és/vagy 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja "importterhek és közvetett adók" alapján az exportárat az export utáni alapú vámjogosultság betétkönyv program (DEPB) keretében kapott támogatással ki kellett volna igazítani. Azt állították, hogy a DEPB-ből származó bevétel alacsonyabb exportárat eredményezett, tehát a Bizottságnak ezt a bevételt hozzá kellett volna adnia az exportárhoz a rendes értékkel történő tisztességes összehasonlítás céljából, ugyanis a hazai értékesítés nem részesül ilyen támogatásban. Az indiai exportőrök állítják továbbá, hogy az érvényben lévő kiegyenlítő vámok alapjául szolgáló exporttámogatásnak a dömpingellenes vámból az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése szerinti levonása jogilag indokolatlan, ugyanis a kiegyenlítő vámokat eltérő vizsgálati időszak alapján állapították meg.
(24) Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése csak az ár-összehasonlítást érintő kiigazítások lehetőségét tárgyalja. A kérdőívre adott válaszokban és a helyszíni ellenőrzések során a DEPB támogatás mindig "egyéb jövedelemnek" számított, és nem az exportált áru nyersanyagköltségének tulajdonított "negatív költségnek". Tehát már a vállalati könyvvitel alapján sem mutatható ki egyértelmű kapcsolat az exportált áru árképzése és a kapott DEPB bevétel között.
(25) Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének a GATT-megállapodás VI. cikkét tükröző rendelkezése kimondja, hogy az ilyen támogatás - jóllehet közvetetten - dömpingellenes vizsgálat és dömpingellenes vám kivetéséről szóló rendelet tárgyát képezheti, feltéve, hogy a termékre nem vetnek ki egyidejűleg sem dömpingellenes, sem kiegyenlítő vámokat, a dömpingből vagy exportszubvencióból eredő egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából. Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése azon a feltevésen alapul, hogy el kell kerülni a dömpingből vagy exportszubvencióból eredő ugyanazon helyzettel szembeni fellépést célzó vámok kétszeres kivetését, ezért az exportszubvencióhoz kapcsolódó kiegyenlítő vámokat a megállapításuk alapjául szolgáló vizsgálati időszaktól függetlenül le kell vonni. Meg kell jegyezni, hogy - az e rendelet (78) és (79) preambulumbekezdésében található magyarázatnak megfelelően - az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint egy kiigazításra már sor került. Mindezen okok következtében a fenti kérelmet el kellett utasítani.
c) Dömpingkülönbözet
(26) További megjegyzések vagy új információ hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(53) preambulumbekezdésében foglalt módszertan megerősítést nyer.
(27) A Közösség határán érvényes CIF importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:
Ester Industries Limited | 64,5 % |
Flex Industries Limited | 42,9 % |
Garware Polyester Limited | 65,3 % |
Jindal Polyester Limited | 0 % |
A mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete | 57,70 % |
Nem együttműködő vállalatok maradvány dömpingkülönbözete | 65,3 % |
3. Korea
a) Rendes érték
(28) Két koreai együttműködő exportáló termelő azzal érvelt, hogy az úgynevezett helyi exportértékesítést (azaz további feldolgozást és/vagy csomagolást követően exportpiacra szánt hazai értékesítést) jogalap nélkül zárták ki a rendes érték számításából. Nyilvánvaló azonban, hogy a koreai hatóságok helyi forgalmi adó (ÁFA) felszámítása nélkül engedélyezik az ilyen értékesítést; az eladó átruházhatja a vevőre a vám visszaigénylésének jogát, és az üzletet általában külföldi valutában kötik meg. Az értékesítés koreai lebonyolításának módjából nyilvánvaló tehát, hogy az exportcélú, és ezért nem alkalmas az összehasonlításra. Az ideiglenes meghatározáshoz alkalmazott megközelítést tehát fenntartják.
(29) A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében foglalt eredményeket megerősítik.
b) Exportár
(30) Két exportáló termelőnek volt kapcsolata közösségbeli importőrrel, és mindkettő jelezte, hogy az importőrök haszonkulcsát (5,5 %) indokolatlanul magasnak tartja, tekintve, hogy az importőrök az üzletben nem játszottak aktív szerepet, feladatuk az eladások újbóli számlázására korlátozódott. Azt állították, hogy ezek a kapcsolódó importőrök saját maguk nem termeltek profitot, csak jutalékot kaptak a lebonyolított üzletek után. Tekintve azonban, hogy a felek kapcsolatban álltak, a jelzett jutalékkulcs nem tekinthető feltétlenül pontosnak. Az a tény, hogy az importőrök fix jutalékot kapnak, nem szükségszerűen áll bármilyen kapcsolatban az általuk ellátott feladatokkal. Továbbá az igénylők egyike sem nyújtott be olyan konkrét adatokat, amelyek alátámasztották volna, hogy az alkalmazott kulcs nem volt összhangban a fennálló piaci viszonyokkal.
(31) A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat megerősítik.
c) Összehasonlítás
i. Árfolyam-ingadozás
(32) A koreai exportáló termelők kérése alapján sor került az árfolyamok állandó változása miatti kiigazítás felülvizsgálatára. Az újbóli vizsgálatot követően megállapították, hogy az átlagos árfolyam a számla tényleges dátumát megelőző két hónap árfolyama.
ii. Vámvisszatérítés
(33) Minden koreai együttműködő exportáló termelő úgy ítélte meg, hogy a hazai értékesítéshez a vámvisszatérítés hozzárendelésére alkalmazott módszer ésszerűtlen, különösen azért, mert az érintett nyersanyagokat a PET-fólián kívül más termékek előállítására is felhasználják. A Bizottság ezért ismételten mérlegelte a kérdést, és úgy határozott, hogy módosított, kétlépcsős megközelítést fogad el.
(34) Először is, a kizárólag PET-fólia gyártására vásárolt és felhasznált nyersanyagok mennyiségét (akár hazai, akár exportértékesítésre szánt fólia) számították ki az országosan jóváhagyott szorzószámokkal, és kifejezték az összes vásárolt nyersanyag százalékában. Ezt követően ezeket a százalékokat alkalmazták minden egyes nyersanyag-szállításra. Ilyen módon minden nyersanyagot a helyes arányban számítottak be az adott nyersanyagot tartalmazó hazai és exportértékesítésekbe egyaránt (az érintett termékbe és más termékekbe is). Az ideiglenes rendeletben ismertetett módon a hozzárendelést a legalacsonyabb vámtarifájú szállításokkal kezdték. Ennek eredményeképpen két exportáló termelő emelt összegű vámvisszatérítésben részesülhetett.
A vámvisszatérítéssel és árfolyam-átszámítással kapcsolatos fenti kivételekkel az ideiglenes rendelet (59)-(65) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat megerősítik
d) Dömpingkülönbözet
(35) Az ideiglenes rendelet (66) és (67) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítették, egy együttműködő exportáló termelő kivételével, aki kifogásolta a súlyozott átlagos rendes értéknek az egyedi exportügyletekkel való összehasonlítását a dömpingkülönbözet meghatározása céljából, arra hivatkozva, hogy az exportárak vevők, területek és időszakok szerinti eltérései nem indokolják a súlyozott átlagot az ügyletekkel összevető módszer alkalmazását a dömpingkülönbözet meghatározására. A kérdést újból megvizsgálták, és azt tapasztalták, hogy az exportárak vevők szerint különböznek, de ennek hatása az exportőr által folytatott dömpinggyakorlat mértékére nem számottevő. A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözetének megállapítására szolgáló, ezért az ideiglenes rendelet (66) és (67) preambulumbekezdésében ismertetett módszert, ezen exportáló termelő tekintetében a súlyozott átlagot az - ügyletekkel összehasonlító megközelítésről a súlyozott átlag - súlyozott átlag megközelítésre változtatták.
(36) A Közösség határán érvényes CIF importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
A mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete | 7,5 % |
Nem együttműködő vállalatok maradvány dömpingkülönbözete | 13,4 % |
E. KÖZÖSSÉGI IPARÁG
(37) Egyes indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a közösségi iparág meghatározását és következésképpen a károkozás elemzését nem lett volna szabad a három együttműködő panaszos közösségi termelőre korlátozni, hanem ki kellett volna terjeszteni az összes közösségi termelőre, ideértve a Fapackot is, amely részt vett a kereset benyújtásában, de csak néhány alapvető információt szolgáltatott, és három másik közösségi termelőt, amelyek nem panaszos felek, nem állnak kapcsolatban az exportáló termelők egyikével sem, és szintén csak néhány alapvető információt nyújtottak be.
(38) Megerősítik, hogy az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően mind a hét piaci szereplő valóban közösségi termelő, így a közösségi termelést képviselik az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében. Az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében leírtakkal összhangban azonban, a négy utóbbi közösségi termelő csak néhány alapvető információt nyújtott be, és nem válaszolta meg teljes egészében a közösségi termelőknek szánt kérdőívet. Ezt az információt ezért nem lehetett felhasználni a közösségi iparág helyzetének értékelésekor. Ennek megfelelően ezek a közösségi termelők nem tartoznak a közösségi iparág meghatározásba. Az érvet ezért el kellett vetni.
(39) Az egyik érdekelt fél vitatta azt a megállapítást, miszerint a közösségi iparág a teljes közösségi PET-fóliagyártás tőbb mint 70 %-át adja. A Bizottság újból megvizsgálta ezt a kérdést és elírást fedezett fel. A közösségi iparág valójában a teljes közösségi termelés 60 %-át biztosítja.
(40) Egyes érdekelt felek azt követelték, hogy amennyiben a fémezett PET-fólia továbbra is beletartozik az érintett termék meghatározásába, akkor a fémezett PET-fólia egyes gyártóit is tekintsék a közösségi iparág részét képező közösségi gyártónak.
(41) A vizsgálat kimutatta, hogy a szóban forgó vállalatok nem gyártanak közönséges PET-fóliát, hanem valójában közönséges PET-fóliát vásárolnak különböző forrásokból, majd elvégzik a kiegészítő fémezési eljárást. Ez az általuk elvégzett kiegészítő feldolgozási művelet azonban önmagában nem elegendő indok arra, hogy közösségi PET-fóliagyártóknak tekintsék őket. Tulajdonképpen a termék egyszerű feldolgozását végzik el, annak alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságainak megváltoztatása nélkül.
F. KÁR
1. Közösségi fogyasztás
(42) Új információ hiányában az ideiglenes rendelet (76)-(79) preambulumbekezdésében a közösségi fogyasztásra vonatkozó megállapításokat megerősítik.
2. Érintett import
a) Előzetes megjegyzés
(43) Egyes exportáló termelők felvetették azt az érvet, amely szerint a dömpinggyakorlatot nem folytató exportáló termelőknek tulajdonított importot ki kellene zárni a károkozás elemzéséből. Azonban még ha az ilyen importot ki is vennénk az elemzésből, a dömpingelt import által okozott súlyos kár tényére vonatkozó megállapítások változatlanul fennállnának. Az ár-aláígérés továbbra is számottevő lenne, éppen úgy, mint a mennyiség és a piaci részesedés növekedése, és a fennmaradó dömpingelt import a Közösség piacának még mindig több mint 13 %-át tenné ki. Az eladási árak megfigyelt csökkenése szintén jelentős maradna.
b) Az érintett import hatásainak összesített értékelése
(44) Egyes indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy az Indiából származó PET-fólia importját a versenyfeltételek különbségei miatt nem szabad összesíteni a Koreából származóval. A követelés alapja az volt, hogy a behozott mennyiség, a piaci részesedés és az árak különbözőképpen alakultak az 1997-től a VI-ig tartó időszakban.
(45) A koreai és indiai import közötti verseny feltételeinek tekintetében, ha a mérlegelt időszak egészét vesszük figyelembe, tehát az 1996 és a VI közötti periódust, és nem pedig a javaslat szerinti, 1997 és a VI közöttit, a behozatal volumene, a piaci részesedések és az importárak valójában hasonlóan alakultak. Megerősíthető továbbá, hogy a vizsgált időszakban mindkét országból jelentős mennyiségű import érkezett. Ezenkívül jelentős ár-aláígérést tapasztaltak mind az Indiából, mind a Koreából származó import esetében, amelyeket ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül, hasonló kereskedelmi feltételekkel adtak el. Az érvelést ezért el kell utasítani. A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdésének megállapításait az érintett országokból származó import összesített értékeléséről megerősítik.
c) Az érintett import mennyisége, piaci részesedése és árai
(46) Az érintett országokból származó import mennyiségére és áraira vonatkozó új információ hiányában az ideiglenes megállapításokat megerősítik.
d) Ár-alákínálás
(47) Az ár-alákínálás mértékének tekintetében egyes indiai exportáló termelők megkérdőjelezték azt a tényt, hogy a Bizottság a súlyozott átlagos exportárak kiszámításakor nem vették figyelembe az Indiából származó PET-fólia importjára 1999-ben kivetett kiegyenlítő vámot. Megismételték a kereskedelmi szintek kiigazítására irányuló kérésüket is, mivel az indiai exportőrök többnyire nagykereskedőknek értékesítenek, míg a közösségi iparág majdnem mindig közvetlenül a PET-fólia felhasználóinak ad el.
(48) Az ár-alákínálás mértékének számítását indokolt esetben a kiegyenlítő vámnak az exportárhoz való hozzáadásával módosították. A kereskedelmi szintek kiigazítása tekintetében a további elemzés először is megerősítette, hogy az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a nagykereskedőknek vagy felhasználóknak ajánlott eladási ár nem a vásárló típusától, hanem a vásárolt mennyiségtől függ, másodszor, hogy a két kereskedelmi szint nem válik el egyértelműen, és nincs közöttük határozott árkülönbség. Megerősítést nyert továbbá, hogy néhány érdekelt fél állításával ellentétben a közösségi iparág sem csak felhasználóknak értékesíti az érintett terméket, hanem elosztóknak és nagykereskedőknek is. Számos vállalat esetében megállapították, hogy mind az érintett országok exportáló termelői, mind a közösségi iparág szállít részükre.
(49) A fentieket megelőzően az ár-alákínálás százalékokat az érintett felek által benyújtott bizonyítékok alapján felülvizsgálták, és indokolt esetben módosították. A közösségi iparág árainak százalékában kifejezett, országonkénti súlyozott átlagos ár-aláígérések a következők:
- Korea: 14,9-36,8 %, súlyozott átlaga 20,6 %
- India: 34,5-44,8 %, súlyozott átlaga 37,5 %
3. A közösségi iparág helyzete
(50) Több érdekelt fél megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet megállapítását, miszerint a közösségi iparág súlyos kárt szenvedett, arra hivatkozva, hogy 1996 és a VI között néhány tényező kedvezően alakult (azaz a gyártókapacitás, a termelés, az értékesítés mennyisége, a termelékenység, a készletek és a bérek).
(51) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nem szükséges az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt valamennyi tényezőnek negatívan alakulnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a közösségi iparágat érő jelentős kár. A jelenlegi esetben a közösségi iparág vesztett piaci részesedéséből, és az érintett országokból származó import árleszorító hatása következtében jelentősen csökkentenie kellett eladási árait, ami pénzügyi helyzetének súlyos romlásához vezetett.
(52) Egy koreai exportáló termelő megkérdőjelezte a közösségi iparágat ért jelentős kárt arra hivatkozva, hogy az ideiglenes rendelet (159) preambulumbekezdése szerint az iparág életképes és versenyképes, és a VI során még mindig fontos szerepet töltött be a Közösség piacán.
(53) Az a tény, hogy a közösségi iparág életképes és versenyképes, nem zárja ki a jelentős kár megállapítását. Valójában az a megállapítás, hogy a közösségi iparág életképes és versenyképes, a közösségi érdek elemzése során született, amely elemzés, többek között, a dömpingellenes intézkedések meghozatalának vagy meg nem hozatalának a Közösség egyes piaci szereplőire gyakorolt hatását vizsgálta. Mindez nem érvényteleníti azt a megállapítást, hogy a közösségi iparág súlyos kárt szenvedett, amit több tényező is bizonyít, ideértve a mérlegelt időszak alatti jelentős piaci részesedésvesztést. Az érvelést ezért el kell utasítani.
(54) Egy koreai exportáló termelő azt állítja, hogy a közösségi iparág 1998-1999 közötti gyártókapacitás-növelése ellentétben áll azzal a ténnyel, hogy ugyanebben az időszakban a beruházásai korlátozottak maradtak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a gyártókapacitás-növeléssel összefüggő beruházásokra az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében foglaltak szerint 1997-ben és 1998-ban került sor. Mivel azonban a beállított új kapacitás csak 1998-1999-ben vált működőképessé, a gyártókapacitás-növekedés és a beruházás nem ugyanabban az időszakban történt.
(55) Egyes indiai exportőrök azt állítják, hogy a közösségi iparág értékesítésének olyan elemzése, amely a mennyiség és árak tekintetében csak a hazai értékesítésre korlátozódik, nem felel meg a Kereskedelmi Világszervezet Dömpingellenes Megállapodása 3. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek, ugyanis a megállapodás az összértékesítésre vonatkozik, vagyis az exportot is magában foglalja.
(56) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a károkozás értékelése az alaprendelet vonatkozó rendelkezéseivel és a Közösség intézményeinek következetes gyakorlatával összhangban történt. Továbbá meg kell jegyezni, hogy a Kereskedelmi Világszervezet Dömpingellenes Megállapodása 3. cikke (4) bekezdése, összhangban a 3. cikk (1) és (2) bekezdésével, egyértelműen utal a dömpingelt importnak a hazai piaci árakra és a hazai iparág helyzetére gyakorolt hatásának értékelésére. Az ilyen jellegű vizsgálat céljából az is következik, hogy amikor, többek között, egy vagy több országból származó, a Közösségbe irányuló dömpingelt import hatásairól van szó (és nem harmadik országok piacaira irányuló dömpingelt import hatásáról), akkor a közösségi iparágat érő kár tényét kizárólag a hazai piacon kell megállapítani, és az export vagy exportpiacok helyzete a kár értékelésével nem hozható összefüggésbe. Az érvelést ezért el kell vetni. A következetes gyakorlatnak megfelelően azonban megvizsgálták a közösségi iparág exportteljesítményét az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése szerint a dömpingelt import és a kárhelyzet közötti oksági viszony szempontjából.
(57) A fentiek alapján a közösségi iparág által a vizsgált időszakban elszenvedett jelentős kár tekintetében az ideiglenes eredmények megerősítést nyertek.
G. OKSÁGI VISZONY
(58) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az oksági viszony értékelése hibás, mivel egyes kártényezők romlását, pl. a nyereségességet, a készpénzáramlást, a beruházások megtérülését és a tőkebevonási képességet az önálló, ciklikus fejlődéshez és a közösségi iparág által a mérlegelt időszakban végrehajtott nagyarányú beruházásokhoz kellene kapcsolni, és nem az érintett termék importjának hatásaihoz.
(59) Először is, semmi sem utal arra, hogy a közösségi iparág konjunkturális hullámvölgyben lenne. Másodszor, a közösségi iparág pénzügyi helyzetének további elemzése megerősítette, hogy a romlás oka elsősorban az értékesítési egységárak csökkenése volt. Mivel továbbá a gyártási egységköltségek a teljes mérlegelt időszakban csökkentek, a romlás nem tulajdonítható az új beruházásokkal összefüggő magasabb termelési költségeknek.
(60) A fentiek alapján és új információ hiányában az ideiglenes rendelet (119)-(123) preambulumbekezdésében leírt megállapításokat megerősítik.
H. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Kapcsolatban nem álló importőrök és kereskedők
(61) Egy kapcsolatban nem álló importőr azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (188) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben, a kiegyenlítő vámok kivetése csökkentette az indiai PET-fólia beszerezhetőségét a Közösség piacán, és az e rendeletben megállapított mértékű dömpingellenes vámokkal lehetetlenné teszik számára a PET-fólia beszerzését a hagyományos indiai szállítóitól. Azzal érvelt továbbá, hogy a közösségi iparág által a Közösségen kívül előállított PET-fóliát maga a közösségi iparág importálja, és e kapcsolat következtében minden más, valódi alternatívát jelentő forrás kizárható.
(62) E tekintetben az Eurostat adatai kimutatták, hogy 1999 (az ideiglenes kiegyenlítő vámokat 1999 augusztusában vezették be) és 2000 között az indiai import 11 %-kal nőtt. A javasolt dömpingellenes vámok szintjével kapcsolatban nem zárható ki, hogy azok az importárak növekedését fogják eredményezni. Figyelembe véve azonban a javasolt intézkedések eltérő szintjeit, egyidejűleg várható, hogy néhány érintett exportáló termelő - jóllehet nem dömpingárakon - továbbra is értékesíteni fog a Közösség piacán. Az alternatív források megléte tekintetében elmondható, hogy 1999-ben az USA-ból és Japánból, tehát az ebben az eljárásban nem érintett két fő exportőr országból a közösségi iparág által vásárolt PET-fólia az ezen országokból származó teljes import 35 %-át tette ki. Megerősíthető tehát, hogy más alternatív források is rendelkezésre állnak.
2. A PET-fólia közösségi felhasználói
(63) Meg kell jegyezni, hogy az eljárás ideiglenes szakaszában együttműködő, és az érintett országokból származó teljes import valamivel több, mint 40 %-át megvásároló felhasználók közül mindössze egy fejezte ki aggályait az ideiglenes vámok bevezetése miatt. A visszajelzés ilyen alacsony szintje arra utalhat, hogy az intézkedéseknek valószínűleg nem lesz jelentős hatása az érintett felhasználókra.
(64) Négy másik felhasználó, akik az ideiglenes intézkedések bevezetését követően váltak ismerték, azzal érvelt, hogy a vámok bevezetése korlátozhatja a szállítók közötti választási lehetőségeiket, és esetlegesen PET-fólia hiányt idézhet elő a Közösség piacán. Ezek a felhasználók azt is állították, hogy az ideiglenes vámok bevezetése óta a PET-fólia ára emelkedett a közösségi piacon, és ez negatív hatással volt világpiaci versenyképességükre.
(65) E tekintetben szükséges emlékeztetni arra, hogy az ideiglenes időszak tapasztalatai alapján a megvizsgált felhasználók PET-fólia igényüknek átlagosan mintegy 58 %-át szerezték be a közösségi iparágtól, körülbelül 28 %-át az érintett országokból és körülbelül 14 %-át más harmadik országokból. Továbbá jelentős számú szereplő folytatja tovább tevékenységét a Közösség piacán, azaz a közösségi iparág és egyéb közösségi termelők, egy közösségi gazdasági szereplő és legalább néhány exportáló termelő az érintett országokból és más harmadik országokból. Ezért - még ha nem is zárható ki, hogy az érintett országokból néhány exportáló termelő a bevezetett dömpingellenes intézkedéseket követően tovább fogja csökkenteni a Közösségbe irányuló exportját - nem valószínű, hogy a Közösség piacán hiány fog fellépni. Másrészt viszont, ha az intézkedéseket nem vezetik be, a közösségi iparág PET-fóliagyártásának esetleges megszűnése súlyos ellátási nehézségeket okozhatna az ideiglenes rendelet (185) preambulumbekezdése szerint.
(66) Az árszinttel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a felhasználók a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat következtében egészen a közelmúltig mesterségesen alacsony árakat élveztek. 1996 és a VI között a közösségi piaci értékesítési árak átlagosan 40 %-kal csökkentek. Még ha a PET-fólia árának emelkedése a Közösségben nem is zárható ki, az emelkedés várhatóan mérsékelt lesz. Ezt az állítást különösen az egyes érintett exportáló termelőkre kivetett vámok szintje és az adott számú, a Közösség piacán egymással versenyző szereplő jelenléte erősíti meg.
(67) Továbbá a felhasználóknál tett ellenőrző látogatások és további elemzések megerősítették, hogy a különböző késztermékek nyersanyagául szolgáló PET-fólia gyakran nem jelentős költségtétel, a PET-fóliát tartalmazó termékek az össztermelésnek csak kis hányadát teszik ki, és végül a felhasználók az ezen eljárásban nem érintett közösségi és egyéb harmadik országbeli forrásokból is vásárolnak terméket. Nem zárható ki azonban, hogy egyes olyan felhasználók számára, akiknek a PET-fólia alapvető nyersanyaguk, a dömpingellenes vámok jelentős hatást gyakorolnak a teljes gyártási költségre. Mindazonáltal ez nem változtatja meg a vizsgálat átlagos, átfogó eredményeit. Ezért az ideiglenes rendelet (183) preambulumbekezdésének megállapításai, amelyek szerint a vámok bevezetése valószínűleg - az átlagot tekintve - nem fog jelentős hatást gyakorolni a PET-fólia felhasználóira, megerősítést nyertek.
3. A Közösség érdekével kapcsolatos következtetések
(68) A közösségi érdekre vonatkozó új információ hiányában az ideiglenes rendelet (156)-(191) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.
I. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetésének szintje
(69) Az ideiglenes rendelet (193)-(195) preambulumbekezdésében ismertetett módszer alapján és az ár-aláígérés számításával kapcsolatos fent említett érvek és módosítások figyelembevételével megállapították a kár megszüntetésének szintjét a véglegesen bevezetendő intézkedések szintjének megállapításához. A kiegyenlítő vámok figyelembe nem vétele tekintetében meg kell jegyezni azonban, hogy az ideiglenes rendelet (198) preambulumbekezdésében ismertetett módon, az exporttámogatást az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával levonják a javasolt dömpingellenes vámokból, ennek megfelelően a károkozás mértékének számításakor nincs szükség figyelembevételükre.
(70) Egyes indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a károkozás mértékét helytelenül számították ki. Azt állítják, hogy a károkozás mértékét a teljes CIF forgalom százalékában kellene kifejezni, és nem az összehasonlítható minták CIF forgalmára korlátozni. Érveiket a Kereskedelmi Világszervezet fellebbviteli testületének az ágynemű ügyben [3] hozott határozataira alapozták.
(71) Először is meg kell jegyezni, hogy a következtetéseket a dömping számításával összefüggésben hozták, és a károkozás kiszámítása szempontjából nem döntőek. Másodszor, következetes gyakorlat a kár összegét az összeg megállapítására használt minták CIF forgalmának százalékában kifejezni. A szóban forgó indiai exportáló termelők által javasolt megközelítés valójában nem összehasonlítható adatok használatát eredményezné. Mindezen okokból a követelést el kellett utasítani.
(72) A közösségi iparág bejelentette, hogy a forgalom utáni 13 %-os haszonkulcs indokoltabb lenne, mint a kár mértékének ideiglenes számításához használt 6 %-os haszonkulcs. Azzal érveltek, hogy a vállalat saját tőkeforrásainak a nettó eszközök utáni hozamának legalább a bankhitelek kamatával megegyező mértékűnek kell lennie. Azt állították továbbá, hogy 1996-ban, amikor tisztességes versenyfeltételek uralkodtak, elérték ezt a profitszintet.
(73) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a nem károkozó ár megállapításához alkalmazandó haszonkulcson a károkozó dömping hiányában ésszerűen elérhető nyereségességi szint értendő. Ebben az esetben azonban lényegtelen a döntő százalék meghatározása, ugyanis a károkozás mértéke már 6 %-os haszonkulcs figyelembevételével is magasabb a dömpingkülönbözetnél. Az érvnek ezért gyakorlati következménye nincs.
(74) A fentiek alapján és új bizonyítékok hiányában az ideiglenes rendelet (193)-(195) preambulumbekezdésében ismertetett, a károkozás megszüntetési szintjének meghatározására alkalmazott módszert megerősítik.
2. A vámok formája és mértéke
(75) A vizsgálat kimutatta, hogy a termék behozatalára az ezen eljárásban alkalmazott ex39206219 és ex39206290 KN kódoktól eltérő más KN kódok alatt is sor került. Ennek megfelelően a vámhatóságok figyelmét felhívják a helytelen osztályozásra.
(76) A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a végleges dömpingellenes vámokat a tapasztalt dömpingkülönbözetek mértékében indokolt kivetni, mivel ezek minden esetben alacsonyabbak voltak a károkozás mértékénél.
(77) Az érintett országok nem együttműködő exportáló termelőire kivetendő maradványvámok tekintetében, mivel az együttműködés szintje mindkét országban jelentősnek tekinthető, India esetében a maradványvámot a mintában szereplő együttműködő termelők számára megállapított legmagasabb vám alapján indokolt meghatározni. Korea esetében, mivel a mintában szereplő három exportáló termelőből csak egynél tapasztaltak dömpinggyakorlatot, a maradványvámot - az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával - az adott exportáló termelő által alkalmazott legmagasabb dömpingkülönbözetekkel készült reprezentatív számú minta súlyozott, átlagos dömpingkülönbözetének mértékében indokolt meghatározni.
(78) Amint az ideiglenes rendelet (50) és (198) preambulumbekezdése is említi, az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése kötelezően előírja, hogy egyetlen termékre sem alkalmazható a dömpingellenes és kiegyenlítő vám egyidejűleg, a dömpingből vagy az exporttámogatásból eredő ugyanazon helyzet kezelésére. Ebben az összefüggésben annak a ténynek, hogy a kiegyenlítő vámokat eltérő VI alapján állapították meg, és hogy az exporttámogatások összege a szubvencióellenes VI-ban és a dömpingellenes VI-ban eltérő, nincs jelentősége. Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése mögött valójában az a magyarázat húzódik, hogy el kell kerülni a dömpingből vagy exporttámogatásból eredő azonos helyzettel szembeni fellépést célzó vámok kétszeres kivetését, tehát az exporttámogatáshoz kapcsolódó kiegyenlítő vámokat a megállapításuk alapjául szolgáló vizsgálati időszaktól függetlenül le kell vonni. Meg kell jegyezni, hogy a kiegyenlítő intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem nem érkezett. Ezért az ideiglenes rendelet (50) és (198) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes megállapításokat megerősítik
(79) Következésképpen az Indiára érvényes dömpingellenes vámok tekintetében, az exporttámogatásnak megfelelő, hatályban levő kiegyenlítő vámokat levonták az alkalmazandó dömpingellenes vámokból. A nem együttműködő vállalatok esetében a levonás annak az együttműködő vállalatnak az exporttámogatásával egyezik meg, amelynek alapján a maradvány dömpingkülönbözetet (és a maradvány vámot) megállapították.
(80) A fentiek alapján és figyelembe véve a korábbi szubvencióellenes vizsgálat eredményeit, a javasolt végleges vámok, a Közösség határára szállított áru vámfizetés nélküli CIF árában kifejezve az alábbiak:
India
Vállalat | Exporttámogatás mértéke | Teljes támogatás mértéke | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Dömpingellenes vám | Teljes vámtétel |
Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 64,5 % | 12,0 % | 52,5 % | 64,5 % |
Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 42,9 % | 12,5 % | 30,4 % | 42,9 % |
Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 65,3 % | 3,8 % | 62,6 % | 66,4 % |
Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % |
MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 57,7 % | 8,7 % | 49,0 % | 57,7 % |
Polyplex Corp. Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 57,7 % | 19,1 % | 38,6 % | 57,7 % |
Minden egyéb vállalat | 12,0 % [4] | 19,1 % | 65,3 % | 19,1 % | 53,3 % | 72,4 % |
Korea
Vállalat | Dömpingellenes vám |
HS Industries | 7,5 % |
Hyosung Corp. | 7,5 % |
Kohap Corp. | 7,5 % |
Kolon Industries Ltd. | 0,0 % |
SKC Industries Ltd. | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Minden egyéb vállalat | 13,4 % |
(81) Az egyes vállalatok e rendeletben meghatározott dömpingellenes vámtételeit a mostani vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámok a vizsgálat alatt e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámok (a "minden egyéb vállalatra" országosan alkalmazandó vámokkal szemben) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok, azaz jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazhatók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat, ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is, nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a "minden más vállalatra" érvényes vámot kell kivetni.
(82) A fenti egyedi vállalati dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló kéréseket (pl. a jogi személy névváltozását, vagy új termelési, vagy értékesítési jogi személyek létrehozását követően) haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak [5], mellékelve minden vonatkozó információt, különösen a pl. névváltozással vagy termelési és értékesítési jogi személyek változásával összefüggő, a vállalat termeléséhez, belföldi, illetve exportértékesítéséhez kapcsolódó változásokra vonatkozó információt. A Bizottság - indokolt esetben - a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően megfelelően módosítja a rendeletet az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának frissítésével.
3. Az ideiglenes vámok beszedése
(83) A tapasztalt dömpingkülönbözet és a közösségi iparágnak okozott kár nagysága alapján szükségesnek ítélték, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok megfizetéséhez biztosított letéti összegeket a véglegesen kiszabott vám mértékének megfelelően véglegesen beszedjék. Ha a véglegesen megállapított vám meghaladja az ideiglenesen megállapítottat, amelyet megfizettek, vagy amelynek fedezetére biztosítékot nyújtottak, a többlet összege visszamenőleg nem kerül beszedésre.
4. Kötelezettségvállalások
(84) Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően több indiai exporttermelő felajánlotta az árra vonatkozó kötelezettségvállalását az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ezzel azt vállalták, hogy az érintett terméket olyan vagy annál magasabb árszinten értékesítik, amely kiküszöböli a dömping káros hatásait. A vállalatok a Közösségbe irányuló exportjukról rendszeresen és részletesen tájékoztatják a Bizottságot annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan figyelemmel kísérhesse a kötelezettségvállalások teljesítését. Ezeknek az exportáló termelőknek olyan az értékesítési szervezetük, hogy a Bizottság véleménye szerint a kötelezettségvállalások megkerülésének veszélye minimális.
(85) Ennek alapján a felajánlott kötelezettségvállalásokat elfogadhatónak tekintik, és az érintett vállalatok tájékoztatást kaptak az elfogadás alapjául szolgáló alapvető tényekről, szempontokról és kötelezettségekről.
(86) Annak érdekében, hogy a Bizottság még hatékonyabban figyelemmel kísérhesse a vállalatok kötelezettségvállalásainak betartását, amikor a szabad forgalomba hozatali kérelmet bemutatják az illetékes vámhatóságnak, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele a legalább a mellékletben felsorolt adatokat tartalmazó kereskedelmi számla bemutatása. Ezek az információk azt is lehetővé teszik a vámhatóságok részére, hogy kellő pontossággal meggyőződjenek arról, hogy a szállítmányok megfelelnek a kereskedelmi okmányoknak. Ha ilyen számlát nem nyújtanak be, vagy az nem felel meg a vámkezelésre bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot meg kell fizetni.
(87) Meg kell jegyezni, hogy a kötelezettségvállalás megszegése, visszavonása vagy valószínűsíthető megszegése esetén dömpingellenes vám vethető ki, az alaprendelet 8. cikke (9) és (10) bekezdése szerint.
5. Az intézkedések időtartama
(88) A dömpingellenes intézkedések 2006-ig maradnak hatályban, az Indiára érvényes meglévő kiegyenlítő vámok pedig 2004-ben járnak le. A kiegyenlítő intézkedések lejárta (vagy változása) esetén a dömpingellenes vámok szintjét felül kell vizsgálni, mivel azok jelenleg figyelembe veszik a már meglévő kiegyenlítő vámokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül bevezetésre az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó, az alábbi KN-kódok alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára: ex39206219 és ex39206290 (TARIC-kódok: 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*62, 39206219*64, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91, 39206290*30 and 39206290*91).
(2) A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges dömpingellenes vámok, az alábbiaktól származó termékek tekintetében a következők:
Ország | Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
India | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar,Behind South Extension Part - 1,New Delhi - 110 003 India | 52,5 | A026 |
India | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) India | 30,4 | A027 |
India | Garware Polyester Limited Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 India | 62,6 | A028 |
India | Jindal Polyester Limited 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi 110 001 India | 0 | A030 |
India | MTZ Polyesters Limited Saranath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E) Mumbai 400 097 India | 49,0 | A031 |
India | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1,Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh India | 38,6 | A032 |
India | Minden egyéb indiai vállalat | 53,3 | A999 |
Korea | Kolon Industries Inc. Kolon Tower 1-23, Byulyang-dong Kwacheon-city Kyunggi-do Korea | 0,0 | A244 |
Korea | SKC Co. Ltd. SKC Bldg. 23-10, Youido-Dong Yongdungpo-Gu Seoul 150-010 Korea | 7,5 | A224 |
Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu Seoul 121-721 Korea | 0,0 | A222 |
Korea | HS Industries Co. Ltd. Kangnam Building 8th floor 1321 Seocho-Dong Seocho-Ku Seoul Korea | 7,5 | A226 |
Korea | Hyosung Corporation 450, Kongduk-Dong Mapo-Ku Seoul Korea | 7,5 | A225 |
Korea | Kohap Corp. No. 89-4, Kyungun-Dong Chongro-Ku Seoul Korea | 7,5 | A223 |
Korea | Minden egyéb vállalat | 13,4 | A999 |
(3) Az 1. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a végleges vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba bocsátott importra.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az alábbi kiegészítő TARIC-kódok alá tartozó, a következőkben megnevezett vállalat valamelyike által gyártott, és a Közösségben importőrként működő vállalatnak közvetlenül exportált (azaz szállított és számlázott) termékek mentesülnek az 1. cikkben meghatározott dömpingellenes vám alól, feltéve, hogy azokat a (2) bekezdéssel összhangban importálják.
Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC-kód |
India | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar Behind South Extension Part - 1 New Delhi - 110 003 India | A026 |
India | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) India | A027 |
India | Garware Polyester Limited Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 India | A028 |
India | MTZ Polyesters Limited Saranath Centre, Upvan Area Govind Nagar, Malad (E) Mumbai 400 097 India | A031 |
India | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1,Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh India | A032 |
(2) Az (1) bekezdésben említett import az alábbi feltételekkel mentesül a vám alól:
a) a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozattal egyidejűleg bemutatják a tagállam vámhatóságainak a legalább a mellékletben felsorolt szükséges információkat tartalmazó kereskedelmi számlát; és
b) a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kereskedelmi számlán szereplő leírásnak.
3. cikk
Az ideiglenes rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vámok fedezetére nyújtott biztosítékból a végleges megállapított kivetett vámok mértékét kell megfizetni. A véglegesen megállapított dömpingellenes vámok mértékén felül nyújtott biztosítékokat vissza kell adni. Ha a véglegesen kivetett vám meghaladja az ideiglenesen megállapítottat, amelyet megfizettek, vagy amelynek fedezetére biztosítékot nyújtottak, a többlet összege visszamenőleg nem kerül beszedésre.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2001. augusztus 13-án.