KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 20. december 2006
om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG
(meddelt under nummer K(2006) 6587)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2007/656/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om særlige bestemmelser for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig forordningens artikel 9,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 15. december 2003, der registreredes den 18. december 2003, anmeldte Tyskland over for Kommissionen en planlagt investeringsstøtte til e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) og opfyldte hermed den anmeldelsespligt for store virksomheder, der er foreskrevet i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (herefter »MSR 1998«) (3). Den 23. januar og 27. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Tyskland fremsendte de ønskede oplysninger i brev af 13. februar 2004, der registreredes samme dag, og 4. marts 2004, der registreredes samme dag.
(2)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen under sagsnummer C(2004) 1350 endelig den støtteintensitet til fordel for e-glass AG, der var anmeldt i henhold til MSR 1998.
(3)
Ved brev af 25. oktober 2004, der registreredes den 26. oktober 2004, meddelte Tyskland Kommissionen, at en del af oplysningerne om ejerne af e-glass AG i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte og anmodede Kommissionen om at ændre beslutningen af 20. april 2004.
(4)
Ved brev af 8. februar 2005, der registreredes den 9. februar 2005, fremsendte Tyskland supplerende oplysninger.
(5)
Ved brev af 24. februar 2005, ref. D/51447, gav Kommissionen Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens plan om at tilbagekalde beslutningen af 20. april 2004 og indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Tyskland fremsendte deres bemærkninger i brev af 4. marts 2005, der registreredes den 8. marts 2005.
(6)
Ved brev af 20. april 2005, ref. C(2005) 1114 endelig, underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtten til fordel for e-glass AG. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.
(7)
Tyskland fremsatte deres bemærkninger i brev af 7. juni 2005, der registreredes den 9. juni 2005.
(8)
Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter i brev af 3. oktober 2005, der registreredes den 4. oktober 2005, af 7. oktober 2005, der registreredes den 10. oktober 2005 og af 10. oktober 2005, der registreredes samme dag. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland og gav hermed lejlighed til, at der kunne tages stilling til disse bemærkninger. Tyskland fremsendte sine bemærkninger i brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
(9)
Tyskland har planer om at indrømme aktieselskabet e-glass AG (herefter »e-glass«) en regional investeringsstøtte til opførelse af et nyt anlæg til produktion af rå floatglas i Sachsen-Anhalt.
2.1. Støttemodtager og ændring af ejerstruktur
(10)
Formålet med e-glass er ifølge virksomhedens vedtægter »fremstilling, forædling og salg af planglas af alle typer«.
(11)
Den 15. december 2003 blev der anmeldt følgende ejerstruktur:
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, en andel på [...] (5) %
-
Semco Glaskooperation GmbH (»Semco«), Tyskland, en andel på [...] %
-
advokat Heckmann, en andel på [...] på vegne af en tysk virksomhed (Treugeberin).
Luxfinpart S.A., der blev oprettet i 1997, er et holdingselskab, som på anmeldelsestidspunktet betragtede det anmeldte projekt som en ren finansinvestering.
Semco, der blev oprettet i 1997, er en virksomhed, der forarbejder floatglas. Partnerne er Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG og Hermann Schüler GmbH & Co. KG, som hver har en andel på [...] %.
Treugeberin er en [...], som forarbejder glas og raffinerer floatglas. Treugeberin ejes af [...] samt af [...].
(12)
I brev af 25. oktober 2004 meddelte Tyskland Kommissionen, at anmeldelsen indeholdt ukorrekte oplysninger om en af ejerne af e-glass og dennes aktiviteter på markedet for floatglas (6).
(13)
I brev af 8. februar 2005 underrettede Tyskland Kommissionen om en ændring af ejerforholdene i e-glass, som trådte i kraft den 21. december 2004. Det meddeltes, at Luxfinpart S.A. solgte sine andele i e-glass til Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Tyskland (Trösch). Trösch købte endvidere [...] af de tidligere ejere, således at Trösch ejer [...] af e-glass.
(14)
Trösch er det tyske holdingselskab inden for Trösch-Gruppe, som har hovedsæde i Bern i Schweiz. Trösch ejer aktiemajoriteten i Euroglas S.A., Hombourg (Frankrig) og Euroglas GmbH, Haldensleben (Tyskland). Trösch-Gruppe fremstiller floatglas og er også aktiv inden for forarbejdning af floatglas.
(15)
Advokat Heckmann, der fungerede som trustee for et tysk selskab, overdrog sine kapitalandele til AD Augento GmbH, Stuttgart (Tyskland) (»AD-GmbH«) med virkning fra 21. december 2004. [...] (7).
(16)
Efter transaktionen den 21. december 2004 ser e-glass' ejerstruktur nu således ud:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Tredje ejer (aktier med AD-GmbH som trustee)
[...] %
2.2. Projektet
(17)
Projektet gennemføres i Sülzetal-Osterweddingen i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det regionale støtteloft er på 28 % brutto eller i undtagelsestilfælde 35 % brutto for store virksomheder (8). Investeringsprojektet blev påbegyndt 15. april 2003 med forventet afslutning 31. december 2005. Støtteanmodningen blev indgivet, inden projektet blev påbegyndt.
(18)
Projektet vedrører opførelse af et nyt anlæg til fremstilling af rå floatglas. Floatglas er langt den mest almindelige type planglas; andre typer planglas er støbt glas, spejlglas og pladeglas. På verdensplan tegner floatglas sig for en andel på over 80 % af den samlede produktion af planglas (9). Det antages, at floatglas tegner sig for en andel på over 80 % inden for EØS. Markedet for floatglas er normalt inddelt i to trin: produktion af rå floatglas (trin 1) og forarbejdning af floatglas (trin 2).
(19)
Til fremstilling af rå floatglas produceres først et endeløst glasbånd, idet det flydende glas ledes ind på et floatbad af flydende tin (floatprocessen). Herved opnås en fuldstændig jævn glasoverflade. Efter nedkøling bliver glasset tilskåret og er derefter salgsklart. Det rå floatglas blive normalt videreforarbejdet (formet) og kan derefter anvendes overalt, hvor der skal bruges planglas, hovedsagelig inden for byggeriet og bilindustrien.
(20)
Det nye anlæg vil være e-glass' første produktionssted. Produktionen skulle ifølge planen påbegyndes i [...] og være i fuld drift i [...]. Når indkøringsperioden er afsluttet i [...], forventes den årlige kapacitet at ligge på [...] ton (brutto) rå floatglas.
(21)
De støtteberettigede projektomkostninger beløber sig til 121 mio. EUR, der fordeler sig som følger:
Post
Støtteberettigede omkostninger i EUR
Grund
[...]
Bygninger
[...]
Eksterne faciliteter
[...]
Anlæg og maskiner
[...]
Immaterielle aktiver (software)
[...]
I alt
121 000 000
(22)
Ifølge anmeldelsen bidrager projektet direkte til skabelse af 186 arbejdspladser, herunder 10 uddannelsespladser. Det forventes endvidere, at der vil blive skabt 358 indirekte arbejdspladser i det støtteberettigede område og de tilstødende områder (på NUTS II-niveau).
2.3. Støtteintensitet
(23)
Tyskland anmoder om godkendelse af en planlagt støtte med en bruttointensitet på op til 35 % af de støtteberettigede projektomkostninger på i alt 121 mio. EUR.
2.4. Støtteforanstaltning
(24)
Støtten til e-glass omfatter
-
et investeringstilskud på grundlag af forbundsregeringens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«) som led i 32. rammeplan i denne fælles ordning. De relevante bestemmelser i den 32. rammeplan er identisk med den tidligere plan, den 31. rammeplan, som Kommissionen har godkendt indtil udgangen af 2006 (10)
-
en investeringspræmie på grundlag af loven om investeringspræmier fra 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), der godkendtes af Kommissionen til produktion eller køb af økonomiske goder, begge godkendt inden 2005 i forbindelse med et initialinvesteringsprojekt (11). Tyskland havde taget forbehold med hensyn til at benytte en eventuel ordning, der skulle efterfølge ovennævnte lov fra 1999
-
en garanti for et banklån på grundlag af en støtteordning, der blev godkendt i 1991 (12).
(25)
Tyskland har bekræftet, at betingelserne i det godkendte regionalstøttekort og ovennævnte godkendte støtteordninger (13) er overholdt.
3. PROCEDURENS INDLEDNING
3.1. De ukorrekte oplysninger
(26)
I brev af 25. oktober 2004 underrettede Tyskland Kommissionen om, at en del af oplysningerne i den oprindelige anmeldelse vedrørende ejerne af e-glass var ukorrekt. Tyskland og ledelsen af e-glass hævder, at de ikke var bekendt hermed, inden Kommissionen traf sin beslutning.
(27)
De nye oplysninger vedrører en af ejerne af e-glass (Luxfinpart S.A.) og denne virksomheds aktiviteter på forarbejdningsmarkedet (trin 2). I den oprindelige anmeldelse var der givet oplysninger om tre ejere, hvoraf de to var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), mens den tredje kun blev betragtet som investor (Luxfinpart S.A.), som hverken var aktiv på markedet for produktion af rå floatglas (trin 1) eller forarbejdningsmarkedet (trin 2). Ifølge de korrekte oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland i brev af 25. oktober 2004, var ejerne af e-glass alle tre aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2) på anmeldelsestidspunktet.
(28)
Siden marts 2003 har Luxfinpart S.A. haft forretningsmæssigt forbindelse med [...]. [...] beskæftiger sig med forarbejdning af floatglas (trin 2). [...] bar den økonomiske risiko i forbindelse med Luxfinparts andel i e-glass. Samtidig var [...] kontraktligt forpligtet til at aftage [...] % af e-glass' produktion.
3.2. Konsekvenserne af de ukorrekte oplysninger for vurderingen
(29)
I den oprindelige beslutning af 20. april 2004 var markedet for rå floatglas (trin 1) defineret som det relevante marked. Selv om to af de tre ejere af e-glass var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), forelagde Tyskland dokumentation, som gav Kommissionen mulighed for at konkludere, at analysen kunne begrænses til trin 1-markedet.
(30)
Kommissionen var i besiddelse af kopier af kontraktudkast mellem e-glass og en uafhængig kunde. Kontrakten med den uafhængige kunde viste, at denne kunde opnåede samme vilkår og betingelser, som de kunder, der ejede virksomheden. Det blev derfor konkluderet, at de kunder, der ejede virksomheden, og andre kunder i senere omsætningsled blev behandlet ens, således at støtten ikke ville få virkninger på forarbejdningsmarkederne. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at inddrage forarbejdningsmarkedet (trin 2) i definitionen af det relevante marked. Det fremhævedes endvidere, at markedet for produktion (trin 1) og forarbejdning (trin 2) fulgte samme udvikling, da rå floatglas er vigtigste input for forarbejdningsmarkedet.
(31)
Det fremgik imidlertid af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland den 25. oktober 2004, at ovennævnte kontrakt i modsætning til hvad der var oplyst i anmeldelsen, ikke var indgået med en af de uafhængige kunder, men med én, der på anmeldelsestidspunktet var indirekte ejer af e-glass, nemlig [...], der er aktiv på forarbejdningsmarkedet for floatglas (trin 2).
Derfor er det ikke længere muligt at fastholde konklusionen om, at støtten ikke ville have nogen fordrejende virkning på forarbejdningsmarkedet (trin 2), og at Kommissionen ikke behøvede at tage hensyn til udviklingen på dette marked. De nye oplysninger viser, at Kommissionen er nødt til at tage hensyn til forarbejdningsmarkedet (trin 2) i sin vurdering af støtteforanstaltningerne.
(32)
Da de ukorrekte oplysninger påvirkede begrundelserne for afgrænsningen af det relevante marked og de relevante markeder og derfor havde indvirkning på konkurrencefaktoren og hermed i sidste ende på den tilladte støtteintensitet efter MSR 1998, skal de ukorrekte oplysninger anses for at være af afgørende betydning for beslutningen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.
(33)
Ifølge artikel 9 i denne forordning »kan Kommissionen efter at have give den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en […] beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4, […]«.
(34)
Inden Kommissionen ophævede den oprindelige beslutning, der var baseret på ukorrekte oplysninger, og som var af afgørende betydning for denne beslutning, og inden vedtagelsen af en ny beslutning, indledte den - i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 - den formelle undersøgelsesprocedure den 20. april 2005.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(35)
Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra tre konkurrenter.
(36)
Den første interesserede part, Saint-Gobain, var af den opfattelse, at Kommissionen ikke kunne se bort fra den markedsudvikling, som den var bekendt med på det tidspunkt, hvor den traf beslutning om støttens forenelighed med EF-traktatens artikel 87 og MSR 1998. Derfor burde Kommissionen i denne formelle undersøgelsesprocedure ikke blot basere sin vurdering på den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug i perioden 1997-2002. I betragtning af de ukorrekte oplysninger i anmeldelsen bør Kommissionen nu, ifølge Saint-Gobain, basere sin beregning af støtteintensiteten på perioden 1999-2004 som den relevante periode.
(37)
Ifølge Saint-Gobain havde den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug af rå floatglas inden for de sidste fem år været negativ (1999-2004: -0,62 %) og derfor burde markedet defineres som »absolut vigende« i overensstemmelse med punkt 7.8 i MSR 1998.
(38)
Saint-Gobain var desuden af den opfattelse, at Kommissionen - allerede da den traf beslutningen i april 2004 - burde have taget hensyn til den forventede prognose og navnlig, da den tydede på en betydelig ændring i den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug. Saint-Gobain gør opmærksom på, at Kommissionen selv har forlangt, at den anmeldende medlemsstat fremlægger vurderinger og prognoser vedrørende udviklingen i det synlige forbrug for den pågældende vare for de tre år, der følger efter anmeldelsen (jf. punkt 5.4.2 i afsnit 5 i bilaget til MSR 1998).
(39)
Ifølge Saint-Gobain bør det relevante marked omfatte markedet for forarbejdet glas (trin 2). I det foreliggende tilfælde er det ganske vist kun en del af det samlede marked for forarbejdet glas, der er relevant. Saint-Gobain sondrer primært mellem markederne for bilglas og almindeligt handelsglas (bygningsglas), fordi Saint-Gobain finder, at produktionsteknikken for bilglas, kundegrundlag og den måde, hvorpå bilglas sælges på markedet, er fuldstændig forskellig fra, hvorledes det sker inden for byggeriet. Herefter inddeler virksomheden sektoren for bygningsglas i fire særskilte markeder: i) termoruder (dobbeltruder eller flerlagsruder), ii) hærdet glas (sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (sikkerhedsglas) og iv) forsølvet glas (spejl). Da ca. 80 % af floatglasforbruget (målt i mængde) i den generelle handel (bortset fra bilglas) falder på termoruder (dobbeltruder), finder Saint-Gobain, at markedet for termoruder i dette tilfælde bør være det primært relevante marked.
(40)
Hvad angår det geografiske omfang af ovennævnte markeder hævdede Saint-Gobain, at markederne for sølvbelagt glas (spejl) og lamineret glas skulle anses for at dække hele Fællesskabet. Med hensyn til de andre produktmarkeder, især for hærdet glas og termoruder, er der intet, der tyder på, at der er et marked, der dækker hele Fællesskabet. Det ser især ud til, at der for de pågældende markeder snarere er tale om nationale eller endog regionale markeder, hvilket hovedsagelig skyldes de højere transportomkostninger. I betragtning af de aktuelle priser for dobbeltruder tillader de høje omkostninger ikke længere transport over større afstande og - så vidt Saint-Gobain er orienteret - leverer alle glasfabrikanter termoruder til kunderne over en afstand på ca. 250-300 km fra fabrikken. Derfor finder Saint-Gobain, at man i forbindelse med termoruder bør gå ud fra et nationalt eller regionalt marked.
(41)
Saint-Gobain fremsætter også bemærkninger vedrørende vurderingen af det skønnede antal nye arbejdspladser, der skabes som følge af investeringerne. Saint-Gobain gør opmærksom på, at den planlagte floatglasfabrik i Osterweddingen ligger 40 km fra en allerede eksisterende floatglasfabrik, der drives af Euroglas. En af de tre ejere af Euroglas er Trösch. På grund af de mulige synergieffekter mellem de to fabrikker og i betragtning af, at e-glass' nye fabrik udstyres med den mest moderne teknologi, har e-glass, ifølge Saint-Gobain, formentlig brug for færre end 120 beskæftigede på sin fabrik (inklusive lærlinge).
(42)
Den anden interesserede part, […] (14), fremlagde ajourførte tal for oplysningerne om markedet for rå floatglas (hele fællesskabsmarkedet, mængde og værdi), som Kommissionen havde anvendt i sin beslutning af 20. april 2004. Det blev endvidere fremført, at Kommissionen skulle tage hensyn til markedssituationen i Tyskland. Derfor blev der fremlagt oplysninger om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Tyskland (2001-2004).
(43)
Den anden interesserede part bemærker endvidere, at det er meget vanskeligt at få fat i aktuelt talmateriale om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Fællesskabet, men at disse tal afspejler tendensen i sektoren for rå floatglas. Det fremhæves, at den tendens, der afspejles af tallene for sektoren for rå floatglas, også burde gælde for markedet for forarbejdet glas, da rå floatglas altid videreforarbejdes, og da der muligvis ikke er taget hensyn til udsving i import og eksport af forarbejdet glas til og fra Fællesskabet.
(44)
Den anden interesserede part kommenterede også Kommissionens vurdering af »forholdet mellem kapital og arbejdskraft«. Det fremhæves for det første, at der i forbindelse med Trösch' opførelse af en sammenlignelig floatglasfabrik i det franske Hombourg blev skabt 168 nye arbejdspladser. Det bemærkes for det andet, at Trösch kan tilbyde e-glass administrative, tekniske, forretningsmæssige og andre hjælpetjenester, kan støtte ledelsen og tilbyde uddannelsesforanstaltninger. Derfor vil antallet af nye arbejdspladser i forbindelse med projektet ligge endnu lavere end 168.
(45)
Den tredje interesserede part, Pilkington, kommenterede den referenceperiode, der tages hensyn til ved beregning af konkurrencefaktoren. Ifølge Pilkington fortsætter Kommissionen ikke den oprindelige undersøgelse, men gennemfører nu en ny undersøgelse. Samtidig er Kommissionen forpligtet til at tage hensyn til de nyeste oplysninger. Den femårsperiode, der skal tages hensyn til, er derfor perioden fra 1999-2004.
(46)
Pilkington tilføjer, at det relevante produktmarked er markedet for forarbejdet glas til den almindelige handel og ikke til anvendelse i bilindustrien. På dette marked tegner isolationsglas sig for langt den største andel. Ifølge Pilkington dækker det relevante geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i det foreliggende tilfælde ikke hele fællesmarkedet, men er begrænset til Tyskland (højst Tyskland og de umiddelbart tilgrænsende områder).
5. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(47)
Tyskland fremsendte i brev af 7. juni 2005, der registreredes 9. juni 2005, sine bemærkninger til procedurens indledning.
(48)
Med hensyn til den periode, der er relevant for analysen, støtter Tyskland det synspunkt, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen af 20. april 2005 om, at det er nødvendigt at tage hensyn til data fra 1997-2002, fordi de var de nyeste data, der var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.
(49)
Tyskland foreslår, at trin 2-markedet inddeles i sikkerhedsglas (ESG og VSG), flerlagsglas og teknisk glas. Sikkerhedsglas (ESG og VSG) anvendes i bilindustrien og byggebranchen, flerlagsglas anvendes derimod hovedsagelig inden for byggebranchen. Da alle de tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas til byggebranchen, bør kun disse delmarkeder betragtes som relevante. Endvidere blev der fremlagt oplysninger om, hvorledes disse produkter kan substitueres på udbudssiden.
(50)
Tyskland er af den opfattelse, at trin 2-markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas dækker hele EØS. Det fremlægger endvidere oplysninger om den positive udvikling på dette marked i perioden 1997-2002.
(51)
I brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005, fremkom Tyskland med deres bemærkninger til reaktionerne fra e-glass' konkurrenter. Det understreges, at referenceperioden 1997-2002 skal fastholdes, da der kun kan tages hensyn til de oplysninger, der forelå på anmeldelsestidspunktet. Ved at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fortsætter Kommissionen en vurdering, der var indledt i december 2003 efter anmeldelsen.
(52)
Tyskland fremlagde en række oplysninger om udviklingen på markedet for rå floatglas i 2003 og 2004, som viser den positive udvikling på dette marked. Det fremhæves endvidere, at de vigtigste floatglasproducenter har planer om at udvide deres produktionskapacitet, hvilket er bevis for de gode udsigter på markedet.
(53)
Med hensyn til markedet for forarbejdet glas (trin 2) finder Tyskland fortsat, at dette marked ikke skal indgå i analysen. Tyskland understreger, at en meget stor del af rå floatglas sælges direkte på markedet, og at ejerne af e-glass vil udbyde rå floatglas til de normale markedspriser. Derfor vil støtten ikke have nogen virkning på trin 2-markedet.
(54)
Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked gør Tyskland indvendinger mod argumentet om, at det kun er markedet for flerlagsglas, der er relevant, og understreger, at det relevante marked dækker hele EØS og såvel markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) som flerlagsglas.
(55)
Tyskland fremlægger desuden oplysninger om transportomkostningerne for rå og forarbejdet floatglas. Den procentuelle andel af transportomkostningerne er højere for rå floatglas end for forarbejdet glas, hvilket skyldes den højere pris på forarbejdet glas. Det taler til fordel for en markedsdefinition, der dækker hele EØS. Tyskland anfører endvidere, at fabrikkernes distributionsområder for forarbejdet glas overlapper hinanden i EØS, hvilket understøtter konklusionen om, at markedet dækker hele EØS.
(56)
Tyskland kommenterer konkurrentens synspunkt om, at faktoren »kapitalintensitet« skal justeres, fordi Trösch kan udnytte synergieffekterne mellem e-glass-fabrikken og gruppens andre fabrikker i området. Tyskland hævder især, at Trösch ikke har mulighed for at skabe sådanne synergieffekter, fordi Trösch kun er én af tre aktionærer, der alle er aktive på markedet for forarbejdet glas som konkurrenter. Der fremlægges endvidere korrekte skøn over medarbejdertal, og det understreges, at sammenligninger mellem de forskellige fabrikker af den type, der er foretaget af konkurrenterne, er ukorrekte og resulterer i forkerte konklusioner.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. Indledende bemærkninger
(57)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen den støtte til e-glass, der var anmeldt af Tyskland den 15. december 2003. Da Tyskland, efter at Kommissionen havde truffet beslutningen, meddelte denne, at en række oplysninger i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte, og da disse oplysninger var af afgørende betydning for beslutningen, besluttede Kommissionen den 20. april 2005 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at ophæve den oprindelige beslutning af 20. april 2004 og træffe en ny beslutning.
(58)
Beslutningen af 20. april 2004 indeholder en fuldstændig vurdering af anmeldelsen. Denne vurdering overtages i den foreliggende beslutning med undtagelse af de dele, der skal berigtiges på grundlag af de oplysninger, Tyskland fremlagde den 25. oktober 2004, og som var omfattet af beslutningen om procedurens indledning af 20. april 2005.
(59)
Tyskland anmeldte støtten til fordel for e-glass den 15. december 2003, og denne anmeldelse blev registreret den 18. december 2003. I henhold til punkt 40 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (15) (MSR 2002) vurderes projekter på basis af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet: »…, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Kommissionen inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet«. Derfor vurderes støtten til fordel for e-glass på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i MSR 1998.
(60)
Denne vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 15. december 2003.
(61)
Kommissionen skal træffe en ex ante-beslutning på grundlag af skøn over fremtidsudsigter og markedstal. Den berørte medlemsstat råder heller ikke over andre oplysninger end de facts, tal og de omstændigheder der forelå på anmeldelsestidspunktet. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis har udviklet sig anderledes. I det foreliggende tilfælde skal Kommissionen imidlertid træffe en beslutning 2 1/2 år efter den oprindelige anmeldelse, men den må alligevel basere sin vurdering på de facts og forhold, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(62)
Referenceperioden i beslutningen af 20. april 2004 var årene 1997-2002. e-glass' konkurrenter anførte, at analysen burde baseres på en anden referenceperiode for at tage hensyn til de nyere data, som nu foreligger. Da der er gået nogen tid efter den oprindelige anmeldelse og den aktuelle beslutning, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig planlagt. Af de ovenfor anførte grunde kan Kommissionen ikke tage hensyn hertil i sin vurdering.
6.2. Forekomst af støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(63)
Den omhandlede foranstaltning vedrører statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (se punkt 2.4 i denne beslutning). Støtten giver e-glass en fordel, da virksomheden ellers selv måtte finansiere hele investeringen. Da betydelige mængder floatglas transporteres over landegrænser, er der på markedet for floatglas samhandel mellem medlemsstaterne. Hermed bidrager den finansielle fordel, der indrømmes den omhandlede virksomhed, til at fordreje konkurrencen under omstændigheder, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor i sin vurdering, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til e-glass efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
6.3. Anmeldelsespligt
(64)
Da kriterierne vedrørende kumulering i punkt 2.1 i) i MSR 1998 er opfyldt, skal støtten anmeldes, og den tilladte støtteintensitet beregnes på grundlag af MSR 1998. Kommissionen henviser til, at støtten er baseret på tre regionalstøtteordninger, der allerede er godkendt af Kommissionen. Der er derfor ikke tale om en såkaldt ad hoc-støtte som omhandlet i punkt 2 i rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (16), hvor den grundlæggende forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges særskilt. Kommissionens undersøgelsespligt er derfor begrænset til at undersøge, hvorvidt den ansøgte støtteintensitet på 35 % brutto er i overensstemmelse med kriterierne i MSR 1998.
6.4. Vurdering på grundlag af MSR 1998
(65)
Den maksimale støtteintensitet, der ifølge MSR 1998 gælder for projektet, beregnes på basis af det regionalstøtteloft, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(66)
I Sülzetal-Osterweddingen, hvor e-glass ligger, er det regionale støtteloft 28 % brutto for store virksomheder. Hvis visse betingelser imidlertid er kumulativt opfyldt, kan støtteloftet forøges til 35 % brutto. Efter anmodning fra en delstat og godkendelse i underudvalget for »forbedring af den regionale erhvervsstruktur« (GA-underudvalget) kan der i begrundede undtagelsestilfælde indrømmes en højere støtte til en særlig effektiv strukturforanstaltning. Ifølge de fremlagte oplysninger er disse betingelser opfyldt, da GA-underudvalget den 23. juli 2003 imødekom Sachsen-Anhalts anmodning (17).
(67)
I det foreliggende tilfælde gælder derfor et regionalt støtteloft på 35 % brutto. For at beregne den tilladte støtteintensitet for det omhandlede projekt skal dette loft - ifølge bestemmelserne i MSR 1998 - justeres for at tage hensyn til forskellige koefficienter, der fremkommer efter anvendelse af de tre vurderingskriterier, nemlig konkurrencefaktoren (T), som tager hensyn til situationen på det relevante produktmarked, kapitalintensiteten (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).
6.4.1. Konkurrencefaktoren
(68)
Godkendelse af støtte til virksomheder i sektorer med strukturbestemt overkapacitet rummer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver kapacitetsudvidelse, der ikke udlignes af kapacitetsnedsættelse et andet sted, øger problemet med den strukturbestemte overkapacitet. For at bestemme konkurrencefaktoren må Kommissionen derfor undersøge, om det planlagte projekt gennemføres i en sektor eller delsektor, hvor der er strukturbestemt overkapacitet.
(69)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(70)
Floatglas er langt den mest almindelige form for planglas. Da floatglas på grund af den særlige fremstillingsproces og produktegenskaber hverken på udbuds- eller efterspørgselssiden kan substitueres af andre typer planglas (f.eks. bordglas, ornamentglas eller spejlglas) skal markedet for floatglas betragtes som et selvstændigt produktmarked (18). Dette produktmarked kan igen inddeles i to trin, der skal vurderes særskilt, nemlig på den ene side fremstilling af rå floatglas (trin 1) og på den anden side forarbejdning af floatglas (trin 2) (19).
(71)
På grundlag af Kommissionens analyse i beslutning af 20. april 2004 konkluderes det, at det kun er markedet for rå floatglas (trin 1), der skal vurderes (20). Som følge af de ukorrekte oplysninger om ejerforholdene kan denne konklusion ikke fastholdes, således at forarbejdningsmarkedet (trin 2) skal indgå i definitionen af de relevante markeder, fordi støtten ligeledes vil kunne fordreje konkurrencen på dette trin.
(72)
I det følgende undersøges først markedet for rå floatglas (trin 1) og derefter markedet for forarbejdet floatglas (trin 2).
(73)
Vurderingen af markedet for floatglas (trin 1) i den oprindelige beslutning af 20. april 2004 blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. I det følgende gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutning af 20. april 2004.
(74)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(75)
På grund af de forholdsvis høje transportomkostninger for rå floatglas (21) dækker de enkelte produktionsanlægs afsætningsmarkeder ikke hele EØS-området. I stedet kan afsætningsmarkederne betragtes som koncentriske cirkler omkring det relevante produktionssted, hvis radius bestemmes af den økonomisk rentable transportafstand, som normalt højst er 500-1 000 km transport ad landevej, som er den hyppigst anvendte transportform. Da de europæiske producenter af floatglas imidlertid nu har over 50 produktionssteder fordelt over hele EØS, og da deres afsætningsmarkeder derfor overlapper, dækker de nu tilsammen hele EØS-området.
(76)
For at fastslå, om der på grund af denne geografiske overlapning mellem de enkelte markeder også findes de samme konkurrencevilkår i de forskellige EØS-områder, har Kommissionen undersøgt, om der findes særskilte markeder, hvor der fastsættes særlige priser uafhængigt af de andre afsætningsmarkeder, eller om prisfastsættelsen i EØS følger et ensartet grundmønster. På basis af Eurostat-statistikkerne har Kommissionen sammenlignet prisudviklingen pr. ton i de vigtigste medlemsstater for fremstilling af floatglas, dvs. Frankrig, Tyskland, Italien, Storbritannien og Spanien i årene 1999-2002 samt i Belgien - på grund af manglende data - for årene 1999-2002. Tallene viser, at priserne for rå floatglas i de enkelte medlemsstater udviser en høj grad af korrelation i perioden 1997-2002. Denne parallelle udvikling viser, at køberne af rå floatglas har tilstrækkelige muligheder for at vælge producenter i andre medlemsstater, hvilket er et tydeligt tegn på, at der er et enkelt geografisk marked.
(77)
Konklusion: Kommissionen fastslår, at det geografiske marked for rå floatglas omfatter hele EØS (22).
(78)
Den laveste inddeling i NACE-klassifikationen svarende til produktion af rå floatglas er NACE-gruppe 26.11 »Fremstilling af planglas«. Langt over 80 % af den samlede produktion af planglas i EØS falder på rå floatglas, så dette produkt kan betragtes som repræsentativt for NACE-gruppe 26.11. Inden for sektoren for planglas måles kapaciteten imidlertid ved hjælp af de kapaciteter, der kan udnyttes (der kan afsættes) (23). Denne målemetode kan ikke sammenlignes med metoden for måling af kapacitet inden for fremstillingsindustrien som helhed.
(79)
Kommissionen finder derfor, at det ikke er muligt at benytte kapacitetssituationen på markedet for rå floatglas ved vurderingen af konkurrencefaktoren (24).
(80)
På grund af mangelen på tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen støtter Kommissionen sig ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 til oplysningerne vedrørende det synlige forbrug for at konstatere, om investeringen finder sted på et vigende marked. Som vigende marked betragtes et produktmarked, hvis den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug for det pågældende produkt inden for de sidste fem år lå mere end 10 % under det årlige gennemsnit for den samlede forarbejdningsindustri i EØS, medmindre der kan iagttages en stærk stigende tendens i den relative stigningstakt for efterspørgslen efter produktet. Et absolut vigende marked er et marked, hvor den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug i de sidste fem år er negativ.
(81)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende det synlige forbrug af rå floatglas i perioden 1997-2002:
Markedet for rå floatglas i Fællesskabet
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Gennemsnitlig årlig stigningstakt
Samlet forbrug i Fællesskabet (i mio. t) (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Gennemsnitspris pr. t (i EUR) i Fællesskabet (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Samlet forbrug i værdi (i mio. EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
I perioden 1997-2002 var den gennemsnitlige årlige vækstrate i hele fremstillingsindustrien i EØS 4,8 %. Den tærskel, under hvilken der ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 antages at forelægge et vigende marked er derfor 4,4 %. Det europæiske marked for rå floatglas nåede i samme periode en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 5,28 % og ligger derfor tydeligt over EØS-gennemsnittet (27). På grundlag af de foreliggende tal fra Eurostat/COMEXT for samhandelen inden for Fællesskabet har Kommissionen endvidere undersøgt, om udviklingen i det synlige forbrug af rå floatglas (målt i værdi) i de enkelte EU-medlemsstater bekræfter dette resultat, hvilket er tilfældet.
(83)
Den positive udvikling på markedet for rå floatglas afspejler sig i producenternes adfærd, for på det europæiske marked, der er koncentreret på nogle få store producenter (28), blev der inden for de seneste år investeret i nye produktionsanlæg i Frankrig (2001 - Pilkington/Interpane), i Belgien (2001 - Glaverbel/Scheuten) og i Italien (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Konklusion: Kommissionen konkluderer derfor, at markedet for rå floatglas ikke er et vigende marked og at konkurrencefaktoren i overensstemmelse med punkt 3.10.1 i punkt iv) i MSR 1998 kan fastsættes til 1 %.
(85)
Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(86)
I det foreliggende tilfælde må der imidlertid foretages en yderligere inddeling af markedet for forarbejdet glas (trin 2), for at identificere de berørte produkter og afgrænse det relevante marked. Der kan klart sondres mellem to generelle kategorier, som hverken ud fra forbruger- eller producentsynspunkt kan substitueres: bilglas og bygningsglas (30). Disse to produkter udgør to særskilte produktmarkeder, da der er meget store forskelle med hensyn til produktionsteknologi, kundegrundlag og markedsføring. Markedet for bygningsglas kan igen inddeles i følgende delmarkeder: i) flerlagsglas(termoruder), ii) hærdet glas (ESG - sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (VSG - sikkerhedsglas) og iv) sølvbelagt glas (spejle).
(87)
Set fra produktionssiden kan sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas substitueres, da producenterne på kort sigt uden nævneværdige meromkostninger kan tilpasse produktionen efter forskellige produkter. Ifølge Tyskland produceres ca. 70 %-80 % af det forarbejdede glas til byggebranchen af producenter, som tilbyder de to produkter, sikkerhedsglas og flerlagsglas samtidig. Der gøres opmærksom på, at sikkerhedsglas kan sælges både som færdigprodukt men også som input til produktion af flerlagsglas. Derfor sker salg og distribution af sikkerheds- og flerlagsglas inden for byggebranchen hyppigt samtidig.
(88)
Det vil derfor være fejlagtigt at gå ud fra, at det relevante produktmarked udelukkende skal begrænses til termoruder, således som det konkluderes af konkurrenterne i deres bemærkninger.
(89)
Kommissionen henviser til, at alle tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggesektoren, men ikke teknisk glas eller bilglas.
(90)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det relevante produktmarked er et delmarked af trin 2-markedet, nemlig markedet for sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggebranchen med følgende Prodcom-koder: 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.), 26121270 (lamineret glas, i.a.n.) og 26121330 (flerlagsisolationsglas).
(91)
I overensstemmelse med punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(92)
Ifølge Tyskland antages det, at markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) omfatter hele EØS.
(93)
e-glass' konkurrenter anførte i deres bemærkninger, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) er nationalt eller endog regionalt, da et større distributionsområde ikke er muligt på grund af de høje transportomkostninger.
(94)
Ifølge den dokumentation, der er fremlagt af Tyskland, er e-glass-aktionærernes kundegrundlag på det relevante marked, der er defineret i betragtning 85-90, større end et nationalt og regionalt marked og dækker forskellige EØS-områder (31).
(95)
Afsætningsmarkederne udgør koncentriske cirkler rundt omkring de forskellige produktionssteder, og trods forholdsvis høje transportomkostninger leveres forarbejdet glas over store afstande (32). Disse koncentriske cirkler overlapper hinanden og strækker sig over hele EØS. Desuden er der ikke inden for EØS-området forskellige standarder eller lovgivningsmæssige handelshindringer for forarbejdet glas (trin 2), og ca. 20 % af den tyske produktion indføres.
(96)
I overensstemmelse med tidligere fusions- og støttebeslutninger går Kommissionen ud fra, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) er hele EØS-markedet.
(97)
I støttesag Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG(2000) D/106264 af 17. august 2000 konkluderede Kommissionen, at markedet for VSG og coated glas, herunder isolationsglas, er hele EØS.
(98)
I betragtning 16 i fusionssag IV/M/1230, Glaverbel/PPG hedder det: »Hvad angår den almindelig samhandel i Pilkington-Techint/SIV lod Kommissionen den nøjagtige definition af det geografiske marked stå åben. Kommissionen henviste til, at de store producenter transporterer navnlig sølvbelagt glas og lamineret glas over store afstande. Derfor finder parterne, at der er et stærkt argument for ligeledes at definere disse markeder som hele EU-markedet. Parterne anfører, at denne konklusion også gælder for hærdet glas og termoruder, da alle store producenter som minimum er aktive på EU-markedet, og da markedsvilkårene i de forskellige medlemsstater er tilstrækkeligt homogene. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse i denne sag har bekræftet, at markederne for sølvbelagt glas (spejle) og lamineret glas dækker hele EU. Resultaterne er ikke helt så entydige for de andre produktmarkeder i segmentet almindelig handel«.
(99)
En national afgrænsning af det geografiske marked for trin 2, som foreslået af Pilkington i deres bemærkninger, vil derfor være i strid med den erklæring, som virksomheden afgav som led i undersøgelsen af fusionssagen.
(100)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen dækker hele EØS. Kommissionen ser ingen anledning til at konkludere, at markedet for forarbejdet glas skal afgrænses på en anden måde end markedet for rå floatglas.
(101)
Kommissionen henviser til, at der ikke foreligger eller findes oplysninger om kapacitetsudnyttelsen på trin 2-markedet. De nødvendige taloplysninger om den (årlige) produktion og den (årlige) maksimale produktionskapacitet hos de fabrikker i EØS, der forarbejder rå floatglas til sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggeriet findes hverken hos Eurostat, forskningsinstitutter eller brancheforeninger inden for sektoren.
(102)
Ved bestemmelse af konkurrencefaktoren kan der derfor ikke, ifølge Kommissionen, tages hensyn til situationen vedrørende produktionskapacitet for forarbejdet glas i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen.
(103)
Hvis der som nævnt i betragtning 80 ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen kan Kommissionen ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 benytte oplysningerne om det synlige forbrug til at bestemme, om investeringen finder sted på et vigende marked. Ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 anses et produktmarked for vigende, hvis den gennemsnitlig årlige vækstrate i det synlige forbrug for det berørte produkt i de sidste fem år har ligget mere end 10 % under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.
(104)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende forbruget af rå floatglas i referenceperioden 1997-2002 (Kilde: COMEXT/Eurostat):
Markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i EUR
Prodcom
1997
2002
Gennemsnitlig årlig vækstrate (1997-2002)
26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.)
807 949.414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lamineret sikkerhedsglas, i.a.n.)
717 692.284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (flerlagsisolationsglas)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Tyskland fremlagde tal fra Industrieverband CPIV (34), hvoraf det fremgik, at markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas i referenceperioden 1997-2002 havde en vækstrate på 5,54 %. Disse tal blev omregnet til omsætningstal på basis af disponible prisinformationer fra støttemodtagere samt på basis af prisskøn. Det resulterer i en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 7,6 % i referenceperioden 1997-2002. Dette tal er i overensstemmelse med ovennævnte tal fra COMEXT/Eurostat.
(106)
Den årlige gennemsnitlige vækstrate i det synlige forbrug af alle relevante produkter (sikkerhedsglas i form af VSG og ESG samt flerlagsglas) både for hvert enkelt land men også for alle lande under ét (se tabellen ovenfor) overstiger (35) den gennemsnitlige årlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien som helhed i EØS i samme tidsrum. Den var på 4,8 %.
(107)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at markedet for forarbejdet glas ifølge ovenstående definition ikke er et vigende marked, og at konkurrencefaktoren ifølge punkt 3.10.1, afsnit iv) i MSR 1998 skal fastsættes til 1,0.
(108)
Vurderingen af forarbejdningsmarkedet (trin 2) viser sammen med analysen af markedet for rå floatglas (trin 1), at disse markeder i referenceperioden 1997-2002 har udviklet sig i samme retning med en vækstrate, der ligger over den gennemsnitlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien. Kommissionen henviser til, at konkurrencefaktoren for begge markeder (trin 1 og 2) er fastsat til 1 %, hvilket betyder, at konkurrencefaktoren for hele projektet ligeledes fastsættes til 1 % (36).
6.4.2. Kapitalintensitetsfaktoren
(109)
Vurderingen af kapitalintensitetsfaktoren, der er beskrevet i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutningen af 20. april 2004.
(110)
I overensstemmelse med MSR 1998 tilstræbes der med kapitalintensitetsfaktoren at opnå en tilpasning af den tilladte støtteintensitet til fordel for projekter, som effektivt og bedre bidrager til at nedbringe arbejdsløshed ved skabelse af et relativt større antal nye arbejdspladser eller bevarelse af eksisterende arbejdspladser.
(111)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland bliver der med projektet skabt 186 faste nye arbejdspladser, der fordeler sig således:
Aktivitetsområde
Direkte arbejdspladser
Administration
3
Salg
4
Produktion - Ledelse
8
Produktion - Blanding/Glasskår
11
Produktion - Varmeområde (hot end)
27
Produktion - Bad/Nedkølingskammer (cold end)
31
Produktion - Tilskæring
1
Produktion - Lager/Forsendelse
44
Produktion - Kvalitet/Laboratorium
9
Tekniske tjenester
38
Uddannelsespladser
10
I alt
186
(112)
Disse skøn er baseret på en sammenligning med et andet anlæg i Sachsen-Anhalt, som på anmeldelsestidspunktet havde været i drift i mindst seks år, og som har en arbejdsstyrke på 187 ansatte (uden lærlinge) til en floatglas-produktion på [...]ton brutto om dagen. e-glass, der har en produktion på [...] ton brutto om dagen, vil disponere over et lidt mindre antal arbejdspladser, da visse områder (vagt/sikkerhed) udliciteres, og da virksomheden endvidere benytter den mest moderne teknologi. Kommissionen anser disse oplysninger for plausible.
(113)
De støtteberettigede investeringsomkostninger på 121 mio. EUR og skabelse af 186 arbejdspladser svarer til en værdi på 650 538 EUR pr. arbejdsplads. Ifølge punkt 3.10.2 i MSR 1998 skal kapitalintensitetsfaktoren derfor fastsættes til 0,8.
6.4.3. Regionalvirkningsindikatoren
(114)
Den undersøgelse af regionalvirkningsindikatoren, der blev redegjort for i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor vurderingen fra beslutningen af 20. april 2004.
(115)
Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. Kapitalintensive investeringer kan indirekte bidrage til jobskabelse i det egentlige eller et tilstødende støtteberettiget område. Der tænkes i den forbindelse her på de arbejdspladser, der skabes direkte gennem projektet eller hos direkte leverandører og kunder.
(116)
Projektet bidrager indirekte til skabelse af arbejdspladser inden for følgende aktivitetsområder:
Aktivitetsområde
Indirekte arbejdspladser (hævdet)
Tilsigtet (37)
Skal anerkendes
Råvareproduktion - Soda
24
24
24
Råvareproduktion - Sand
10
8
8
Råvareproduktion - Dolomit
2
2
2
Råvareproduktion - Kalk
2
2
2
Råvareproduktion - Glasskår
20
15
15
Råvaretransport - Sand, kalk og soda
29
29
29
Råvaretransport - Resten
8
8
8
Transport af floatglas
81
81
81
Videreforarbejdning (små virksomheder)
30
6
6
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - Kvælstof, brint
5
-
5
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - El, naturgas (offentlige værker)
3
-
3
Bortskaffelse af affald
12
12
12
Emballageproducenter
28
28
28
Service, reservedele, vedligeholdelse, reparation (maskiner, produktionsanlæg, kraner, pumper, varme-, udluftnings-, sanitetsanlæg, elektronik, airconditioning, transport, køretøjer)
60
60
60
Permanente malerarbejder
1
-
1
Eftersyn/Vedligeholdelse af computere, kommunikations- og tv-teknik
8
8
8
Rengøring
5
-
5
Rengøring/Vedligeholdelse af eksterne faciliteter, vinter
6
5
5
Vagttjeneste/Sikkerhed
12
7
7
Kantine
2
2
2
Leverandører af reservedele og andre dele
10
-
0
I alt
358
297
311
(117)
Med hensyn til de områder, for hvilke de kontaktede virksomheder fremlagde hensigtserklæringer, anerkender Kommissionen de heri anførte tal (i alt 297 arbejdspladser).
(118)
For 24 andre jobs foreligger der ikke nogen hensigtserklæringer. De forklaringer og tal, der er fremlagt af Tyskland for disse jobs, forekommer imidlertid overbevisende. Der er kun tvivl med hensyn til området »leverandører af reservedele og andre dele«. De hertil afsatte 10 arbejdspladser forekommer Kommissionen at være alt for højt sat, fordi reservedelsleverancerne i vidt omfang må anses for at være omfattet af de 60 arbejdspladser inden for »service, reservedele, vedligeholdelse, reparation«. Derfor tager Kommissionen kun hensyn til 14 af de i alt 24 arbejdspladser i hensigtserklæringerne, hvilket resulterer i, at der kan anerkendes et samlet antal på 311 indirekte arbejdspladser.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at der i sammenligning med de skabte 186 direkte arbejdspladser vil være en kraftig stigning i skabte indirekte arbejdspladser (over 100 %). Ifølge punkt 3.10.3, nr. i), i MSR 1998 er regionalvirkningsindikatoren derfor 1,5 %.
6.4.4. Tilladt støtteintensitet
(120)
På baggrund af det ovenfor anførte og på basis af oplysningerne fra Tyskland lyder formlen for beregning af dette projekts støtteintensitet ifølge MSR 1998: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, begrænset af det regionale støtteloft på 35 % brutto.
(121)
Støtteintensiteten på op til 35 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger, som Tyskland påtænker at yde e-glass, er derfor forenelig med den tilladte støtteintensitet, der er beregnet på grundlag af MSR 1998.
7. KONKLUSION
(122)
Den anmeldte støtteintensitet på op til 35 % brutto, som Tyskland påtænker at yde e-glass AG, opfylder betingelserne for at kunne betragtes som forenelig med de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1998) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den beslutning, der blev truffet den 20. april 2004 i sag N 611/2003, ophæves.
Artikel 2
Den statsstøtte på op til 35 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til e-glass, som Tyskland anmeldte den 15. december 2003, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. december 20.)
a Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt C 12/05 (ex N 611/03) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2006) 6587. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2007/656/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
miután az érintetteket az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2003. december 15-i, 2003. december 18-án iktatott levelében Németország a Bizottságnak egy az osterweddingeni e-glass AG javára nyújtani tervezett beruházási támogatást (N 611/03) jelentett be és így teljesítette a nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjában (a továbbiakban: „MSF 1998”) egyedi nagyberuházási projektekre előírt bejelentési kötelezettséget (3). A Bizottság 2004. január 23-án és február 27-én kiegészítő információkat kért. Németország a kért információkat 2004. február 13-i, ugyanazon a napon iktatott és 2004. március 4-i, ugyanazon a napon iktatott levelében küldte meg.
(2)
2004. április 20-án a Bizottság a C (2004) 1350 végleges ügyszám alatt jóváhagyta az e-glass AG javára az MSF 1998 szerint bejelentett támogatási intenzitást.
(3)
2004. október 25-i, 2004. október 26-án iktatott levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen és a Bizottságot a 2004. április 20-i határozat módosítására kérték.
(4)
2005. február 8-i, 2005. február 9-én iktatott levelében Németország kiegészítő információkat küldött.
(5)
2005. február 24-i levelében, a D/51447 ügyszám alatt a Bizottság Németország számára alkalmat adott a véleménynyilvánításra azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság 2004. április 20-i határozatát vissza kívánja vonni és hivatalos vizsgálati eljárást szándékozik indítani. Németország véleményét a 2005. március 4-i levélben küldte meg, melyet 2005. március 8-án iktattak.
(6)
2005. április 20-i levelében, a C(2005)1114 végleges ügyszám alatt, a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az e-glass AG számára nyújtani kívánt támogatás miatt megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (4) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(7)
Németország véleményét 2005. június 7-i levelében küldte meg, melyet 2005. június 9-én iktattak.
(8)
A Bizottság érintett felektől a 2005. október 3-i, 2005. október 4-én iktatott, 2005. október 7-i, 2005. október 10-én iktatott és 2005. október 10-i ugyanazon a napon iktatott levelekben kapott észrevételeket. A Bizottság az észrevételeket továbbította Németországnak és alkalmat adott számukra, hogy azokkal kapcsolatban véleményt nyilvánítsanak. Németország véleményeit 2005. november 22-i levelében küldte meg, melyet 2005. november 25-én iktattak.
2. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
(9)
Németország az e-glass AG Részvénytársaság (a továbbiakban „e-glass”) számára Szász-Anhaltban nyers úsztatott üveg gyártását szolgáló új üzem felépítéséhez regionális beruházási támogatást kíván nyújtani.
2.1. A támogatásban részesülő és a tulajdonosi szerkezet megváltozása
(10)
A e-glass fő tevékenysége az alapszabály szerint „mindenféle síküveg gyártása, nemesítése és forgalmazás”.
(11)
2003. december 15-én a következő részvényesi szerkezetet jegyezték be.
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, [...] (5) %-os tulajdonrésszel,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Németország, [...] %-os tulajdonrésszel,
-
Heckmann ügyvéd [...] %-os tulajdonrésszel, mint egy [...] %-os tulajdonrésszel rendelkező német vállalat („Treugeberin”) megbízott vagyonkezelője.
Az 1997-ben alapított Luxfinpart S.A. esetében egy holding-társaságról van szó, és úgy tűnt, hogy a bejelentett terv a bejelentés időpontjában számára tiszta pénzügyi beruházást jelent.
Az 1997-ben alapított Semco esetében az úsztatott üveg egyik feldolgozójáról van szó. Társasági tagok a Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG és a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, [...] %-os tulajdonhányaddal.
A Treugeberin egy [...], mely üveg és úsztatott üveg további feldolgozásával és tisztításával foglalkozik. A Treugeberin társasági tulajdonhányadai [...] valamint […] tulajdonában vannak.
(12)
2004. október 25-i levelében Németország arra hívta fel a Bizottság figyelmét, hogy a bejelentés az e-glass egyik tulajdonosáról és annak az úsztatott üveg piacán folytatott tevékenységéről helytelen adatokat tartalmaz (6).
(13)
2005. február 8-i levelükben a német hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az e-glass tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változásról, mely 2004. december 21-én lépett érvénybe. A Bizottsággal közölték, hogy a Luxfinpart S.A. az e-glass-ban lévő tulajdonrészét eladta a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Németország („Trösch”) vállalatnak. A Trösch ezenfelül [...] vásárolt, így a Trösch e-glass-ban lévő tulajdonrésze [...] %-ot tesz ki.
(14)
A Trösch a berni (Svájc) székhelyű Trösch-csoport német holding-társasága. A Trösch a hombourgi (Franciaország) Euroglas S.A. és a haldenslebeni (Németország) Euroglas GmbH többségi tulajdonosa. A Trösch-csoport úsztatott üveget gyárt és az úsztatott üveg feldolgozása területén is folytat tevékenységet.
(15)
Heckmann ügyvéd, aki egy német vállalat számára megbízott vagyonkezelőként működik, tulajdonhányadait 2004. december 21-i hatállyal a stuttgarti (Németország) AD Augento GmbH („AD-GmbH”) vállalatra ruházta át. [...] (7).
(16)
A 2004. december 21-i tranzakció után az e-glass tulajdonosi szerkezete most már a következőképp néz ki:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Harmadik tulajdonos (tulajdonrészek egy vagyonkezelői viszony keretében az AD-GmbH kezelésében)
[...] %
2.2. A projekt
(17)
A projektet Sülzetal-Osterweddingenben, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott térségben valósítják meg. A regionális támogatási intenzitás nagyvállalkozások számára bruttó 28 % vagy kivételes esetekben 35 % (8). A beruházási projekt kezdeteként 2003. április 15-ét, befejezési időpontjaként pedig 2005. december 31-ét tűzték ki. A támogatási kérelmet a projekt megkezdése előtt nyújtották be.
(18)
A projekt egy nyers úsztatott üveg gyártására szolgáló új üzem építését célozza. Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta; egyéb síküvegkategóriák pl. az öntött üveg, a tükörüveg és a táblaüveg („sheet glass”). Az úsztatott üveg világszerte a teljes síküveggyártás több, mint 80 %-át teszi ki (9). Az EGT-ben az úsztatott üveg részaránya egyértelműen 80 % fölött lehet. Az úsztatott üveg piaca általában két szintre oszlik: a nyers úsztatott üveg gyártása (1. szint) és az úsztatott üveg feldolgozása (2. szint).
(19)
A nyers úsztatott üveg gyártásához először egy végtelen üvegszalagot készítenek, mégpedig úgy, hogy az üvegolvadék egy folyékony ónrétegre folyik (úsztatási eljárás). Ezáltal teljesen sík üvegfelület jön létre. Lehűtés után az üveget felvágják és készen áll a forgalomba hozatalra. A nyers úsztatott üveget általában további feldolgozásnak (nemesítésnek) vetik alá, és aztán mindenütt használják, ahol síküvegre van szükség, főként az építőiparban és a járműiparban.
(20)
Az új üzem az e-glass első gyártóüzeme lesz. A gyártásnak [...] kellett volna megindulnia, és az üzemnek [...] kellett volna korlátlanul működőképesnek lennie. A [...] indulási szakasz végén az éves kapacitás előreláthatólag kb. [...] tonna (bruttó) nyers úsztatott üveg lesz.
(21)
A projekt támogatható költségeinek összege 121 millió EUR, mely a következőképp bontható fel:
Tételek
Támogatható költségek (EUR)
Telek
[...]
Épület
[...]
Külső berendezések
[...]
Berendezések és gépek
[...]
Immateriális vagyoni értékek (Software)
[...]
Összesen
121 000 000
(22)
A bejelentés szerint a projekt közvetlenül 186 munkahely, azon belül 10 gyakorlóhely létrehozásához fog hozzájárulni. Ezenkívül elvárt, hogy magán a támogatott területen és a környező támogatott területeken közvetetten 358 munkahely jöjjön létre (NUTS II szinten).
2.3. Támogatási intenzitás
(23)
Németország a 121 millió EUR összegű támogatható költségek 35 %-os bruttó intenzitású tervezett támogatásának engedélyezését kéri.
2.4. Támogatási intézkedések
(24)
Az e-glass javára nyújtani kívánt támogatás a következőket foglalja magába:
-
egy beruházási hozzájárulás a „regionális gazdasági szerkezet javítása” közösségi feladat alapján, a közösségi feladat 32. kerettervéhez kapcsolódóan. A 32. keretterv vonatkozó rendelkezései megegyeznek elődje, a 31. keretterv rendelkezéseivel, melyet a Bizottság 2006 végéig hagyott jóvá (10);
-
egy beruházási kiegészítés a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvény alapján, melyet a Bizottság gazdasági javak termeléséhez vagy szerzéséhez engedélyezett (11) - mindkét eljárás 2005. előtt lezárult és egy első beruházási tervvel áll kapcsolatban. Németország fenntartotta a jogot a beruházási kiegészítésekről szóló 1999. évi törvényhez kapcsolódó esetleges további szabályozások igénybevételére;
-
egy bankkölcsönért vállalt kezesség egy 1991-ben engedélyezett támogatásszabályozás alapján (12).
(25)
Németország megerősítette, hogy a jóváhagyott regionális támogatási térkép és a fent említett engedélyezett támogatási szabályozások (13) feltételeit betartották.
3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
3.1. A helytelen adatok
(26)
2004. október 25-i levelében Németország értesítette a Bizottságot, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az e-glass AG tulajdonosaira vonatkozó információk egy része helytelen. Németország és az e-glass ügyvezetése azt állítják, hogy erről nem volt tudomásuk azelőtt, mielőtt a Bizottság határozatát meghozta.
(27)
Az új információk az e-glass egyik tulajdonosára (Luxfinpart S.A.) és annak a feldolgozói piacon (2. szint) folytatott tevékenységére vonatkoznak. Az eredeti jelentésben három tulajdonost adtak meg, melyek közül kettő már a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, míg a harmadik tulajdonost csak befektetőnek (Luxfinpart S.A.) tekintették, aki sem a nyers úsztatott üveg gyártásának piacán (1. szint), sem a feldolgozói piacon (2. szint) nem folytatott tevékenységet. A Németország által 2004. október 25-i levelében közölt helyes információk szerint az e-glass tulajdonosai a bejelentés időpontjában mindhárman a feldolgozói piacon (2. szint) folytatták tevékenységüket.
(28)
2003. márciusa óta a Luxfinpart S.A. üzleti kapcsolatban áll [...]-val/vel. A [...] úsztatott üveg feldolgozásával (2. szint) foglalkozik. A [...] viselte a Luxfinpart e-glassban lévő részesedésének gazdasági kockázatát. Ezzel egyidejűleg a [...] szerződésben vállalta, hogy az e-glass termelésének [...] %-át átveszi.
3.2. A helytelen információk értékelésre gyakorolt következményei
(29)
A 2004. április 20-i eredeti határozatban a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) tekintették érintett piacnak. Bár az e-glass három tulajdonosa közül kettő a feldolgozói piacon (2. szint) folytatta tevékenységét, a Németország olyan bizonyítékokkal szolgált, melyek a Bizottságot arra engedték következtetni, hogy az elemzés az 1. szintű piacra korlátozható.
(30)
A Bizottságnak rendelkezésére álltak az e-glass és egy független vevő közti szerződéstervezetek másolatai. A független vevővel létrejött szerződésből következik, hogy rá ugyanazok a feltételek és módozatok voltak érvényben, mint a tulajdonosi vevőre. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tulajdonosi vevő és a mögötte lévő piacon működő többi vevő ugyanolyan elbánásban részesül, így a támogatásnak nem lenne hatása a feldolgozói piacokra, és a Bizottságnak nem kell bevonnia a feldolgozói piacot (2. szint) az érintett piac meghatározásába. Megállapította továbbá, hogy gyártó (1. szint) és a feldolgozói (2. szint) piacok ugyanazon a fejlődésen mennek át, mivel a feldolgozói piac számára a legfontosabb előzetes teljesítmény a nyers úsztatott üveg.
(31)
A Németország által 2004. október 25-én küldött információk azonban azt jelezték, hogy a bejelentésben álló adattal szemben a fent említett szerződést nem egy független vevővel kötötték, hanem az e-glass bejelentés időpontjában meglévő egyik közvetett tulajdonosával, vagyis a [...]-val/vel, amely az úsztatott üveg feldolgozói piacán (2. szint) folytatja tevékenységét.
Ezért az a következtetés, hogy a támogatás nem lenne torzító hatással a feldolgozói piacra (2. szint) és, hogy a Bizottság a feldolgozói piacon folyó fejlesztéseket ezért figyelmen kívül hagyhatja, többé már nem tartható. Az új információkból világossá válik, hogy a Bizottságnak a támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelésekor a feldolgozói piacot (2. szint) kell figyelembe vennie.
(32)
Mivel a helytelen információk befolyásolják az érintett piac ill. az érintett piacok meghatározásának kiindulási szempontjait, és ezért hatással lehetnek a versenytényezőre és ezzel az MSF 1998 szerint engedélyezhető bruttó támogatási intenzitásra, a helytelen információk a 659/1999/EK rendelet 9. cikke értelmében a határozat szempontjából döntő tényezőnek minősülnek.
(33)
A 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint „a Bizottság, miután lehetőséget biztosított az érintett tagállam számára észrevételeinek benyújtására, […] határozatát visszavonhatja, amennyiben ez az eljárás során szolgáltatott olyan helytelen információn alapult, amely döntő fontosságú volt a határozat meghozatalában. A határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság megindítja a 4. cikk (4) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást […]”.
(34)
A határozat meghozatalában döntő fontosságú helytelen információkon alapuló eredeti határozat visszavonása és egy új határozat meghozatala előtt a Bizottság - a 659/1999/EK rendelet 9. cikke szerint - 2005. április 20-án megindította a hivatalos vizsgálati eljárást.
4. AZ ÉRINTETTEK VÉLEMÉNYEI
(35)
A Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti véleménynyilvánításra való felkérést követően a Bizottság három versenytárstól kapott véleményeket.
(36)
Az első érintett fél, a Saint-Gobain, azon a véleményen van, hogy a Bizottság olyan piaci fejlődéseket, melyek állami támogatásoknak a Szerződés 87. cikke és az MSF 1998 szerinti összeegyeztethetőségéről szóló határozat meghozatalának időpontjában ismertek voltak számára, nem hagyhat figyelmen kívül. Következésképpen a Bizottság ebben a hivatalos vizsgálati eljárásban értékelését nem alapozhatja egyszerűen a nyilvánvaló fogyasztás 1997-2002 időszakban jellemző éves átlagos növekedési ütemére. A Saint-Gobain véleménye szerint a Bizottságnak a támogatási intenzitás megállapításához mérvadó időszakként a bejelentésben álló helytelen információkra tekintettel most az 1999-2004 időszakot kell alapul vennie.
(37)
A Saint-Gobain szerint a nyers úsztatott üveg nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív volt (1999-2004: -0,62 %) és ezért a piacot az MSF 1998 7.8 pontja értelmében „abszolút csökkenő piacnak” kell minősíteni.
(38)
A Saint-Gobain továbbá azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak már a 2004. április 20-i határozat meghozatalakor figyelembe kellett volna vennie a növekedési előrejelzéseket, különösen akkor, amikor azok a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési ütemében bekövetkező jelentős változásra utalnak. A Saint-Gobain emlékeztet rá, hogy maga a Bizottság a bejelentő tagállamtól a bejelentést követő három üzleti évre becsléseket és előrejelzéseket kér az adott termék nyilvánvaló fogyasztásának alakulásáról (v.ö. az MSF 1998 melléklete 5. részének 5.4.2 pontjával).
(39)
A Saint-Gobain szerint az érintett piacnak magába kell foglalnia a feldolgozott üveg piacát (2. szint). Mindazonáltal ebben az ügyben a feldolgozott üveg teljes piacának csak egy része érintett. A Saint-Gobain mindenekelőtt különbséget tesz a járműipari üveg és az általános kereskedelmi üveg (építőipari üveg) piaca között, mert véleménye szerint a járműipari üveghez alkalmazott gyártástechnológia, a járműipari üveg vevőköre és piaci forgalmazásának módja teljesen eltér az építőiparitól. Ezután a vállalat az építőipari ágazatot négy külön piacra pontja tovább: i. termopán üveg (két- vagy többrétegű üvegezés); ii. edzett üveg (biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör). Mivel a termopán ablakokhoz (kétrétegű üvegezés) felhasznált üvegre a mennyiséget tekintve az úsztatott üveg általános kereskedelmi (nem autóipari) felhasználásának mintegy 80 %-a jut, a Saint-Gobain véleménye szerint ebben az ügyben az elsődlegesen érintett piac a termopán ablaküvegek piaca.
(40)
A fent említett piacok térbeli kiterjedését tekintve a Saint-Gobain úgy érvel, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és ragasztott üveg piacait közösségi kiterjedésűnek kell tekinteni. A többi termékpiacra, különösen az edzett üveg és a termopán ablakok piacára vonatkozóan úgy tűnik, hogy egy közösségi kiterjedésű piachoz nincsenek világos támpontok. Minden valószínűség szerint az adott piacok esetében inkább nemzeti, sőt regionális piacokról van szó, mely lényegében a magasabb szállítási költségekre vezethető vissza. A kétrétegű ablaküvegek jelenlegi árai mellett a nagy távolságok miatti magas szállítási költségek nem engedhetők meg és - amennyire a Saint-Gobain számára ismert - az összes termopán ablaküveggyártó a gyártól 250-300 km-es távolságban szállít vevőinek. A Saint-Gobain szerint ezért a termopán ablaküvegeknél nemzeti ill. akár regionális piacokból kell kiindulni.
(41)
A Saint-Gobain a beruházással teremtett új munkahelyek becsült számának értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. A Saint-Gobain arra utal, hogy az Osterweddingenben tervezett úsztatott üveggyártó üzem 40 km távolságra lesz egy már létező úsztatott üveggyártól, melyet az Euroglas üzemeltet. Az Euroglas három résztulajdonosa közül az egyik a Trösch. A két üzem közti lehetséges szinergiák miatt és azt a tényt tekintve, hogy az e-glass új üzeme a legmodernebb technológiával lesz felszerelve, az e-glass-nak a Saint-Gobain állításai szerint 120-nál kevesebb dolgozóra van szüksége (beleértve az ipari tanulókat is).
(42)
A második érintett fél, […] (14) aktuális számokat közölt az úsztatott üveg piacára vonatkozó azon információkhoz (közösségi, mennyiség és érték), melyeket a Bizottság 2004. április 20-i határozatában használt fel. Előadta továbbá, hogy a Bizottságnak a németországi piaci helyzetet kell figyelembe vennie. Ezért adatokkal szolgál a németországi nyers úsztatott üveg összfogyasztásának (2001-2004) mennyiségéről és értékéről.
(43)
A második érintett fél megjegyzi továbbá, hogy rendkívül nehéz a nyers úsztatott üveg Közösségen belüli összfogyasztásának mennyiségéről és értékéről aktuális számadatokhoz jutni, azonban ezek a számok tükrözik a nyers úsztatott üveg ágazatát jellemző trendet. Hangsúlyozza, hogy a nyers úsztatott üveg ágazatára vonatkozó adatok által tükrözött trend megfelelhet a feldolgozott üveg piacán lévőnek, mivel a nyers úsztatott üveget kivétel nélkül további feldolgozásnak vetik alá, és hogy elhanyagolható az ingadozás a feldolgozott üveg Közösségbe történő behozatala és Közösségből történő kivetele esetében.
(44)
A második érintett fél a „tőke/munkaerő” tényező Bizottság általi értékelésével kapcsolatban is kifejti véleményét. Először is megemlíti, hogy a francia Hombourgban a Trösch egy hasonló úsztatott üveggyárának építésével 168 új munkahely jött létre. Másodszor megjegyzi, hogy a Trösch az e-glass-nak adminisztratív, műszaki, üzleti és egyéb az ügyvezetést támogató segítséget nyújthat, és oktatási intézkedésekkel szolgálhat. Ezen okból kifolyólag az e-glass projektje keretében létrejövő új munkahelyek száma akár még 168 alatt is lehet.
(45)
A harmadik érintett fél, a Pilkington, azzal a referencia-időszakkal kapcsolatban fejti ki véleményét, amelyet a versenytényező számításánál kell figyelembe venni. Véleménye szerint a Bizottság nem az eredeti vizsgálatot folytatja, hanem most egy új vizsgálatot hajt végre. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat figyelembe venni. Ezért ötéves időtartamként az 1999-2004 közötti időtartamot kell alapul venni.
(46)
A Pilkington kifejti továbbá, hogy az érintett termékpiac az általános kereskedelemben, és nem a járműiparban felhasznált feldolgozott üveg piaca. Ezen a piacon messze a legnagyobb részesedés a hőszigetelő üvegablakokra jut. A Pilkington szerint a feldolgozott üveg érintett térbeli piaca (2. szint) a jelen ügyben nem terjed ki az egész Közösségre, hanem csak Németországra (ill. legfeljebb Németországra és a vele közvetlenül határos területekre).
5. NÉMETORSZÁG VÉLEMÉNYE
(47)
Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2005. június 7-i, 2005. június 9-én iktatott levelében foglalt állást.
(48)
Az elemzéshez mérvadó időszakra vonatkozóan Németország osztja a Bizottság 2005. április 20-i határozatban képviselt véleményét, miszerint az 1997-2002 közötti adatokat kell figyelembe venni, mert ennél a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló legfrissebb adatokról van szó.
(49)
Németország a 2. szintű piac biztonsági üvegre (ESG és VSG), többrétegű üvegre és műszaki célú üvegre való különválasztását javasolja. A biztonsági üveget (ESG és VSG) a járműiparban és az építőiparban használják, a többrétegű üveget azonban főként az építőiparban. Mivel az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt építőipari biztonsági üveget (ESG és VSG) és többrétegű üveget, csak ezeket a részpiacokat kell érintettnek tekinteni. Ezenkívül e termékek kínálati oldali helyettesíthetőségéről közölnek információkat.
(50)
Németország véleménye szerint a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg 2. szintű piaca a teljes EGT-re kiterjed. Ezenkívül e piac 1997-2002 közötti pozitív fejlődéséről közöl információkat.
(51)
2005. november 22-i, 2005. november 25-én iktatott levelében Németország az e-glass versenytársainak reakciójával kapcsolatosan küldte meg véleményét. Kiemelte, hogy az 1997-2002 közötti referencia-időszakot kell alapul venni, mivel csak a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló információkat lehet figyelembe venni. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával a Bizottság egy olyan értékelést folytat, melyet 2003. decemberében a bejelentés után indított meg.
(52)
Németország a nyers úsztatott üveg piacának 2003. és 2004. évi fejlődésére vonatkozóan közöl bizonyos információkat, melyekből e piac pozitív fejlődése tűnik ki. Rámutat továbbá, hogy a legfontosabb úsztatott üveggyártók gyártási kapacitásuk növelését tervezik, mely bizonyíték a kedvező piaci kilátásokra.
(53)
A feldolgozott üveg piacára (2. szint) vonatkozóan Németország továbbá azt a véleményt képviseli, hogy ezt a piacot nem kell bevonni az elemzésbe. Németország kifejti, hogy a nyers úsztatott üveg nagyon nagy részét közvetlenül a piacon értékesítik és az e-glass résztulajdonosai a piacon szokásos árakon fognak nyers úsztatott üveget kínálni. A támogatás ezért a 2. szintű piacra semmilyen módon nem gyakorolna hatást.
(54)
Ami az érintett piac körülhatárolását illeti, Németország kifogásolja azt a személetmódot, hogy csak a többrétegű üveg piaca érintett, és kiemeli, hogy az érintett piac az egész EGT-re kiterjed és mind a biztonsági üveg (ESG és VSG) piacát, mind a többrétegű üvegét magába kell, hogy foglalja.
(55)
Németország ezenkívül információkkal szolgál a nyers úsztatott üveg és a feldolgozott úsztatott üveg szállítási költségeiről. A nyers úsztatott üvegnél a szállítási költségek százalékos aránya magasabb, mint a feldolgozott üvegnél, mert ez utóbbi drágább. Ez egy EGT-re kiterjedő piaci definíció mellett szól. Németország ezenkívül előadja, hogy a feldolgozott üveg gyártóüzemeinek forgalmazási területei az EGT-ben keresztezik egymást, mely arra enged következtetni, hogy a piac az egész EGT-re kiterjed.
(56)
Németország állást foglal a versenytárs azon kijelentésével kapcsolatban, hogy a „tőke/munkaerő” tényezőt módosítani kell, mert a Trösch az e-glass üzeme és a vállalatcsoport régióban lévő más üzemei közti szinergiákat ki tudja használni. Németország konkrétan úgy érvel, hogy, mivel a Trösch csak egyike annak a három résztulajdonosnak, akik a feldolgozott üveg piacán mindannyian versenytársként lépnek fel, ilyen szinergiákat nem lehet kihasználni. Továbbá a dolgozói számokra vonatkozóan korrekt becsült értékeket közöl és hangsúlyozza, hogy az egyes üzemek közti összehasonlítások, mint a versenytárs általi is, nem helytállóak és helytelen következtetésekhez vezetnek.
6. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Előzetes megjegyzések
(57)
2004. április 20-án a Bizottság engedélyezte az e-glass javára nyújtandó, Németország által 2003. december 15-én bejelentett összegű támogatást. Mivel Németország a Bizottság határozathozatala után közölte, hogy az eredeti bejelentésben bizonyos információk helytelenek voltak, és mivel ezek az információk a határozat szempontjából döntő fontosságúak voltak, a Bizottság 2005. április 20-án a 2004. április 20-i eredeti határozat visszavonásához és egy új határozat meghozatalához kapcsolódóan a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.
(58)
A 2004. április 20-i határozat a bejelentés teljes értékelését tartalmazza. Ezt az értékelést a jelen határozatba átveszik, azon részek kivételével, melyek a Németország által 2004. október 25-én közölt információk alapján helyesbítésre szorulnak és az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozat tárgyát képezték.
(59)
Németország az e-glass javára nyújtandó támogatást 2003. december 15-én jelentette be, ezt a bejelentést 2003. december 18-án vették nyilvántartásba. A nagy beruházási projektek regionális támogatásának 2002-es Multiszektoriális Keretprogramjának (15) („MSF 2002”) 40. pontja szerint a projekteket a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok alapján kell elbírálni: „…, a multiszektoriális támogatási keretprogram 2004. január 1-től lép érvénybe. A hatályos multiszektoriális támogatási keretprogram 2003. december 31-ig alkalmazható. Azokat a bejelentéseket azonban, melyeket a Bizottság 2004. január 1. előtt vett nyilvántartásba, a bejelentés időpontjában érvényben lévő kritériumok szerint kell elbírálni.” Az e-glass számára nyújtott támogatás értékelése ezért az MSF 1998-ban rögzített kritériumok alapján történik.
(60)
Ennél az értékelésnél a bejelentés időpontjában, 2003. december 15-én fennálló tények, számok és tényállások szolgálnak alapul.
(61)
A Bizottságnak az előrejelzések és becsült piaci számok alapján ex-ante határozatot kell hoznia. A támogatásról szóló határozathoz a tagállamnak sem állnak más információk rendelkezésre, mint a bejelentés időpontjában fennálló tények, számok és tényállások. A támogatási összegeken később nem fognak igazítani, ha a pár évvel későbbi ex-post számok azt jelzik, hogy a piac pl. másként fejlődött. A jelen ügyben a Bizottságnak ugyan az eredeti jelentés után két és fél évvel kell határozatot hoznia, értékelését azonban mégis a bejelentés időpontjában fennálló tényekre és tényállásokra kell alapoznia.
(62)
A 2004. április 20-i határozatban figyelembevett referencia-időszak az 1997-2002 közötti évek voltak. Az e-glass versenytársai kifejtették, hogy az elemzéshez más referencia-időszakot kell alapul venni, hogy az időközben ismertté váló frissebb adatokat is figyelembe lehessen venni. Mivel az eredeti jelentés óta a jelenlegi határozatig eltelt egy kis idő, a tényállások megváltozhattak, a piacok fejlődhettek és a vonatkozó tények az eredetileg előreláthatótól eltérően mutatkozhatnak meg. A fent említett okokból kifolyólag a Bizottság ezt értékelésében nem tudja figyelembe venni.
6.2. Támogatás fennállása a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint
(63)
A szóban forgó intézkedés esetében a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint állami vagy állami eszközökből nyújtott támogatásról van szó (lásd a jelen határozat 2.4 szakaszát). A támogatás az e-glass-nak előnyt nyújt, mivel a vállalatnak egyébként az összes beruházást magának kellene állnia. Mivel jelentős mennyiségű úsztatott üveget szállítanak országhatárokon túlra, az úsztatott üveg piacát országokon túlnyúló kereskedelem jellemzi. Ezzel a szóban forgó vállalatnak nyújtott pénzügyi előnyök a versenyt bizonyos körülmények közt olymódon torzítják, mely a tagállamok közti kereskedelmet korlátozhatja. A Bizottság tehát ebben az értékelésben arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint egy e-glass-nak nyújtott állami támogatást jelent.
6.3. Bejelentési kötelezettség
(64)
Mivel az MSF 1998 2.1 pontja i. alpontjának halmozott feltételei teljesülnek, a támogatási terv bejelentésköteles, és a maximális engedélyezhető támogatási intenzitást az MSF 1998 szerint kell meghatározni. A Bizottság utal rá, hogy a támogatás a Bizottság által már engedélyezett három regionális támogatási szabályozáson alapul. Tehát a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (16) 2. pontja értelmében nem úgynevezett ad hoc támogatásokról van szó, melyek Közös Piaccal való alapvető összeegyeztethetőségét külön kell vizsgálni. A Bizottság vizsgálati kötelezettsége sokkal inkább a kérvényezett 35 %-os bruttó támogatási intenzitás MSF 1998 kritériumai szerinti összeegyeztethetőségére korlátozódik.
6.4. Értékelés az MSF 1998 alapján
(65)
Az MSF 1998 szerint a projektre engedélyezhető maximális támogatási intenzitást az engedélyezhető regionális támogatásnak azon felső határa alapján kell meghatározni, amely a támogatás bejelentésének időpontjában az érintett támogatott térségben nyújtható regionális támogatásokra érvényes.
(66)
Sülzetal-Osterweddingenre, az e-glass székhelyére a regionális támogatások felső határa nagyvállalatokra bruttó 28 %. Ha azonban bizonyos feltételek halmozottan teljesülnek, a támogatás felső határa bruttó 35 %-ra emelhető. Egy szövetségi tartomány kérésére a regionális gazdasági szerkezet javítását célzó közösségi feladattal foglalkozó albizottság („KF-albizottság”) hozzájárulásával indokolt kivételes esetekben vállalati székhelyek javára strukturális szempontból különösen hatékony intézkedésekhez magasabb támogatás nyújtható. A Németország által megadott információk szerint ezek a feltételek teljesülnek, mivel az albizottság Szász-Anhalt kérvényének 2003. július 23-án helyt adott (17).
(67)
A jelen ügyben tehát a regionális támogatás felső határa bruttó 35 %. A kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához az MSF 1998-ban előírt szabályoknak megfelelően ezt a felső támogatási határértéket különböző értékekkel kell kiigazítani, melyek három értékelési tényező alkalmazásából következnek: a versenytényező (T), mely az érintett termékpiacon fennálló helyzetet veszi figyelembe, a „tőke/munkaerő” tényező (I) és a „regionális hatás” tényező (M).
6.4.1. A versenytényező
(68)
A strukturális túlkínálattal rendelkező gazdasági ágazatokban működő vállalatoknak nyújtott támogatások engedélyezése a verseny torzításának különleges veszélyeit rejti magában. Minden kapacitásbővülés, melyet nem kompenzál egy másik helyen lévő kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális túlkínálat problémáját. A versenytényező meghatározásához a Bizottságnak ezért azt kell vizsgálnia, hogy a tervezett projektet olyan gazdasági ágazatban vagy részágazatban hajtják-e végre, melyben strukturális túlkínálat van.
(69)
Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket öleli fel, amelyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.
(70)
Az úsztatott üveg messze a legkelendőbb síküvegfajta. Mivel az úsztatott üveg speciális gyártási eljárása és termékjellemzői miatt sem a kínálati, sem a keresleti oldalon nem helyettesíthető más síküvegfajtákkal (pl. táblaüveg, mintás üveg, tükörüveg), az úsztatott üveg piacát önálló termékpiacnak kell tekinteni (18). Ez a termékpiac további két egymástól elkülönítve elbírálandó szintre oszlik, vagyis egyrészt a nyers úsztatott üveg gyártására (1. szint), másrészt az úsztatott üveg feldolgozására (2. szint) (19).
(71)
A Bizottság 2004. április 20-i határozatában álló elemzés arra a következtetésre jutott, hogy ebben az egyedi esetben csak a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint) kell értékelni (20). A tulajdonviszonyokra vonatkozó helytelen információk miatt ez a következtetés nem tartható, így az érintett piacok meghatározásába be kell vonni a feldolgozói piacot (2. szint), mert a támogatás a versenyt ezen a szinten ugyanúgy torzíthatja.
(72)
Az alábbiakban először a nyers úsztatott üveg piacát (1. szint), majd a feldolgozott úsztatott üveg piacát (2. szint) vizsgáljuk.
(73)
A nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) 2004. április 20-i eredeti határozatban leírt vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(74)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.
(75)
A nyers úsztatott üveg viszonylag magas szállítási költségei miatt (21) az egyes gyártóüzemek felvevőpiacai nem nyúlnak túl az EGT teljes területén. Ehelyett a felvevő piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, melyek sugarát a gazdaságossági szempontból még vállalható szállítási távolság határozza meg, amely általában a túlnyomórészt szárazföldön történő szállításnál nem több mint 500-1 000 km. Mivel azonban az európai úsztatott üveg gyártók időközben 50 fölé emelkedő gyártóüzemei az egész EGT-re eloszlanak és ennek következtében felvevőpiacaikat kölcsönösen átfedik, azok összességében az egész EGT-t lefedik.
(76)
Annak megállapításához, hogy az egyes piacok e földrajzi átfedése alapján az EGT különböző területein a versenyfeltételek is hasonlók-e, a Bizottság azt vizsgálta, hogy vannak-e olyan különálló piacok, melyeken a többi felvevőpiactól függetlenül egyedi árak alakulhatnak ki, vagy az árak EGT-n belüli alakulása inkább egy egységes alapminta szerint történik. Ehhez a Bizottság a rendelkezésre álló Eurostat-statisztikák segítségével a tonnánkénti ár alakulását vetette össze az úsztatott üveggyártás szempontjából legjelentősebb tagállamokban, vagyis Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában és Spanyolországban 1997-2002 között, valamint Belgiumban - hiányzó adatok miatt - 1999-2002 között. Az adatok azt jelezték, hogy nyers úsztatott üveg értékének alakulása az egyes tagállamokban 1997-2002 között nagyfokú korrelációt mutat. Egy ilyen párhuzamos fejlődés arra enged következtetni, hogy a nyers úsztatott üveg vevői számára elég lehetőség kínálkozik, hogy más tagállamokban lévő gyártókra térjenek át - mely az egységes földrajzi piac egyértelmű ismérve.
(77)
Összegzés: A Bizottság megállapítja, hogy a nyers úsztatott üveg földrajzi piaca a teljes EGT-t magába foglalja (22).
(78)
A NACE nómenklatúra legalsó szintje, mely a nyers úsztatott üveg gyártásnak megfelel, a 26.11 „síküveggyártás” NACE-kód. Az EGT-n belüli összes síküveggyártás határozottan több mint 80 %-át a nyers úsztatott üveg teszi ki, így ez a termék a 26.11 NACE-kódhoz reprezentatívnak tekinthető. A síküvegágazatban azonban a kapacitást a hasznosítható (eladható) kapacitásokon mérik (23). Ez a mérési módszer nem összehasonlítható a teljes feldolgozóipar kapacitásának mérésével.
(79)
A Bizottságnak ezért az a véleménye, hogy a nyers úsztatott üveg piacán lévő kapacitási helyzetet a versenytényező értékelésébe nem lehet bevonni (24).
(80)
Mivel a kapacitáskihasználtsággal kapcsolatosan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSR 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.
(81)
A nyers úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére:
Nyers úsztatott üveg piaca a Közösségben
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Éves átlagos növekedési ütem
Összfogyasztás (millió tonna) a Közösségben (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Tonnánkénti átlagár (EUR) a Közösségben (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Az összfogyasztás értéke (millió EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Az 1997-2002 közötti évekre az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar érték szerinti éves átlagos növekedési üteme 4,8 % volt. A küszöbérték, mely alatt az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenő piacot lehetne feltételezni, eszerint 4,4 %-ot tesz ki. Az európai nyers úsztatott üveg piaca ugyanezen időszakban 5,28 %-os érték szerinti éves átlagos növekedési ütemet ért el, tehát jóval az EGT-átlag felett van (27). A Bizottság a Közösségen belüli kereskedelemről rendelkezésre álló Eurostat-/COMEXT-adatok alapján azt is megvizsgálta, hogy a nyilvánvaló fogyasztás érték szerinti alakulása az egyes tagállamokban igazolja-e ezt az eredményt, és erre a válasz: igen.
(83)
A nyers úsztatott üveg piacának pozitív fejlődése a gyártók magatartásában is visszatükröződik, mert az európai piacon, mely kevés nagy úsztatott üveg gyártóra (28) koncentrálódik, az utóbbi években Franciaországban (2001 - Pilkington/Interpane), Belgiumban (2001 - Glaverbel/Scheuten) és Olaszországban (2002 - Sangalli) új gyártó létesítményekben ruháztak be (29).
(84)
Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a nyers úsztatott üveg piaca esetében nincs szó csökkenő piacról, és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv. alpontja szerint 1,0-re tehető.
(85)
Az MSF 1998 7.6 pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és adott esetben azokat a termékeket öleli fel, melyeket a fogyasztó (a termékek különleges ismérvei, ára vagy szándékolt felhasználása miatt) vagy a gyártó (a gyártóberendezések flexibilitása miatt) azok helyettesítő termékének és/vagy helyettesítő szolgáltatásának tekint.
(86)
A jelen ügyben mindazonáltal az érintett termékek beazonosításához és az érintett piac meghatározásához a feldolgozott üveg piacát (2. szint) tovább kell bontani. Egyértelműen két általános kategória különböztethető meg, melyek sem fogyasztói, sem gyártói szempontból nem felcserélhetők: járműipari üveg és építőipari üveg (30). E két termék két külön termékpiacot képez, mivel a gyártástechnológia, a vevőkör és a piaci forgalmazás módja nagyon eltér egymástól. Az építőipari üveg piaca az alábbi részpiacokra osztható tovább: i. többrétegű üveg (termopán ablakok); ii. edzett üveg (ESG-biztonsági üveg); iii. ragasztott üveg (VSG-biztonsági üveg); és iv. ezüstözött üveg (tükör).
(87)
A biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg gyártói szempontból felcserélhető, mivel a gyártók a gyártást rövid időre és említésre méltó többletköltség nélkül átállíthatják a különböző termékekre. Németország szerint az építőipari ágazat számára a feldolgozott üveg mindegy 70-80 %-át olyan gyártók állítják elő, akiknek a kínálatában biztonsági üveggel és többrétegű üveggel mindkét termék egyidejűleg szerepel. Utal továbbá arra, hogy a biztonsági üveget mind késztermékként, mind a többrétegű üveg gyártásának előtermékeként lehet értékesíteni. Ezenfelül a biztonsági- és többrétegű üveg eladása és forgalmazása az építőipari ágazat számára gyakran egyidejűleg történik.
(88)
Emiatt tévedés lenne feltételezni, hogy az érintett termékpiac kizárólag termopán ablakokra korlátozható, ahogy az a versenytársak észrevételeiben követekeztetésként szerepel.
(89)
A Bizottság utal rá, hogy az e-glass mindhárom résztulajdonosa gyárt biztonsági üveget (VSG és ESG) és többrétegű üveget az építőipari ágazat számára, technikai üveget vagy járműipari üveget azonban nem.
(90)
Összegzés: A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett termékpiacra vonatkozóan a 2. szintű piac egy részpiacáról van szó, mégpedig az építőipari biztonsági üveg (VSG és ESG) és többrétegű üveg piacáról, melyek PRODCOM-kódja a következő: 26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók), 26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók) és 26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések).
(91)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT-t foglalja magába ill. annak egy jelentős részét, ha az ezen a területen a versenyfeltételek az EGT más területeihez képest elegendő eltérést mutatnak. Adott esetben érintett földrajzi piacként a világpiac is alapul vehető.
(92)
Németország szerint, a nyers úsztatott üveg piacához hasonlóan (1. szint), abból kell kiindulni, hogy a feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) az egész EGT-re kiterjed.
(93)
Az e-glass versenytársai véleményükben kifejtették, hogy a feldolgozott üvegnél (2. szint) nemzeti ill. sőt csak regionális piacokból kell kiindulni, mivel a magas szállítási költségek egy térben kiterjedtebb forgalmazást lehetetlenné tesznek.
(94)
A Németország által megküldött bizonyítékok alapján az e-glass résztulajdonosainak vevőköre a 85-90. pontokban meghatározott érintett piacon a nemzetinél vagy regionálisnál nagyobb és az EGT különböző területeit fedi le (31).
(95)
Az értékesítési piacok a mindenkori gyártó telephely körül koncentrikus körök formájában rajzolódnak ki, és a viszonylag magas szállítási költségek ellenére feldolgozott üveget nagy távolságokra szállítanak (32). Ezek a koncentrikus körök átfedik egymást és a teljes EGT-re kiterjednek. Ezenkívül a feldolgozott üvegre (2. szint) az EGT-területen nincsenek eltérő műszaki szabályozások vagy jogi kereskedelmi akadályok és a német gyártás mintegy 20 %-át importálják.
(96)
Mint a korábbi, vállalkozások összefonódását vizsgáló és támogatási határozatokban is a Bizottság abból indul ki, hogy a feldolgozott üveg piaca (2. szint) a nyers úsztatott üveg piacához (1. szint) hasonlóan EGT-kiterjedésű piacnak tekinthető.
(97)
A 2000. augusztus 17-i Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 támogatási ügyben a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a VSG és a réteges üveg piaca, beleértve a hőszigetelő üvegét is, a teljes EGT-re kiterjed.
(98)
A Glaverbel/PPG IV/M/1230 sz. vállalkozások összefonódását vizsgáló eljárásban hozott határozat (16) preambulumbekezdése így szól: „a Pilkington-Techint/SIV ügyben az általános kereskedelemre vonatkozóan a Bizottság a földrajzi piac pontos meghatározását nyitva hagyja. A Bizottság utal rá, hogy a nagy gyártók különösen az ezüstözött üveget és a többrétegű ragasztott üveget nagy távolságokra szállítják. Ezért a felek véleménye szerint mindenképpen képviselhető, hogy ezeket a piacokat szintén EU-kiterjedésűnek definiálják. A felek kifejtik, hogy ez a következtetés az edzett üvegre és termopán ablakokra is helytálló, mivel az összes nagyobb gyártó legalább az EU-ra kiterjedően folytatja tevékenységét és a piaci feltételek a különböző tagállamokban elég egyöntetűek. A Bizottság ebben az ügyben kapott vizsgálati eredményei megerősítették, hogy az ezüstözött üveg (tükör) és a ragasztott üveg piacai a teljes EU-ra kiterjednek. Az általános kereskedelem szegmensében lévő többi termékpiacra az eredmények nem ilyen egyértelműek”.
(99)
A 2. szinthez a földrajzi piac nemzeti szintű körülhatárolása ezért, ahogy a Pilkington véleményében javasolta, ellentmondásban állna azzal a nyilatkozattal, melyet a vállalat a vállalatok összefonódását vizsgáló eljárásban folyó vizsgálat keretében tett.
(100)
Összegzés: A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg (2. szint) földrajzi piaca a teljes EGT-re kiterjed. A Bizottságnak nincs oka olyan következtetést levonni, hogy a feldolgozott üveg piacát földrajzilag a nyers úsztatott üveg piacától eltérően határolja körül.
(101)
A Bizottság utal rá, hogy a 2. szintű piacon lévő kapacitáskihasználtságról nem állnak rendelkezésre ill. nincsenek adatok. A nyers úsztatott üveget építőipari felhasználású biztonsági üveggé vagy többrétegű üveggé alakító EGT-n belüli üzemek (évi) gyártási mennyiségére és (évi) maximális gyártókapacitására vonatkozóan a szükséges információk sem az Eurostatnál vagy kutatóintézeteknél, sem az ágazati szövetségeknél nem állnak rendelkezésre.
(102)
A Bizottság véleménye szerint következésképpen az építőipari felhasználású biztonsági üveg és többrétegű üveg formájában megjelenő feldolgozott üveg gyártókapacitására vonatkozó tényállás nem vehető figyelembe.
(103)
A 80. pontban említettek szerint, mivel a kapacitáskihasználtságra vonatkozóan nem áll elegendő adat rendelkezésre, a Bizottság az MSF 1998 3.4 pontja szerint a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatokra támaszkodik annak meghatározásához, hogy a beruházásra csökkenő piacon kerül-e sor. Az MSF 1998 7.8 pontja szerint csökkenőnek minősül egy termékpiac, ha a szóban forgó termék nyilvánvaló fogyasztásának éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben több mint 10 %-kal az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van, hacsak a termék iránti keresletre vonatkozóan a növekedési ütemhez viszonyítva egy erős növekedési tendencia meg nem figyelhető. Abszolút csökkenő az a piac, melyen a nyilvánvaló fogyasztás éves átlagos növekedési üteme az utóbbi öt évben negatív.
(104)
A feldolgozott úsztatott üveg 1997-2002 közötti nyilvánvaló fogyasztásának értékére vonatkozóan a Bizottságnak a következő adatok állnak rendelkezésére: (Forrás: COMEXT/Eurostat):
A feldolgozott úsztatott üveg piaca (2. szint) EUR
PRODCOM
1997
2002
Éves átlagos növekedési ütem (1997 - 2002)
26121230 (edzett biztonsági üveg, és hasonlók)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (ragasztott biztonsági üveg, és hasonlók)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (többrétegű hőszigetelő üvegezések)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Németország megküldte a CPIV (34) iparszövetség mennyiségi adatait, melyek alapján a biztonsági üveg (ESG és VSG) és a többrétegű üveg piaca az 1997-2002 közötti referencia-időszakban 5,54 %-os növekedési ütemet ért el. Ezeket a mennyiségi adatokat a vevőtől kapott áradatokat és árbecsléseket alapul véve forgalmi adatokká számolták át. A kiszámított, érték szerinti éves átlagos növekedési ütem az 1997-2002 referencia-időszakra 7,6 %. Ez a szám összhangban áll a fenti COMEXT/Eurostat-adatokkal.
(106)
Minden egyes országban és az összes országban egybevetve az összes érintett termék (VSG és ESG formájában megjelenő biztonsági üveg valamint többrétegű üveg) nyilvánvaló fogyasztásának mindenkori érték szerinti éves átlagos növekedési üteme (lásd a fenti táblázatot) meghaladja (35) az EGT-n belüli teljes feldolgozóipar ugyanabban az időszakban figyelembevett éves átlagos növekedési ütemét, mely 4,8 % volt.
(107)
Összegzés: A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a feldolgozott üveg piaca esetében a fenti definíció értelmében nincs szó csökkenő piacról és hogy a versenytényező az MSF 1998 3.10.1 pontjának iv) alpontja szerint 1,0-re tehető.
(108)
Összességében a feldolgozói piac (2. szint) értékelése és a nyers úsztatott üveg piacának (1. szint) elemzése azt jelzi, hogy ezek a piacok az 1997-2002 közötti referencia-időszakban ugyanabba az irányba fejlődtek, mégpedig olyan fejlődési ütemben, mely a feldolgozó ipar átlagos növekedési üteme felett van. A Bizottság utal rá, hogy a versenytényező mindkét piac esetében (1. szint és 2. szint) 1,0-re tehető, ami azt jelenti, hogy a versenytényező a teljes projektre 1,0-vel határozható meg (36).
6.4.2. „Tőke/munkaerő” tényező
(109)
A „tőke/munkaerő” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(110)
Az MSF 1998 szerint a „tőke/munkaerő” tényezővel a cél az engedélyezhető maximális támogatási intenzitás kiigazítása olyan projektek javára, melyek ténylegesen vagy jobban hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkanélküliség viszonylag nagy számú új munkahelyek létrehozásával, ill. meglévő munkahelyek megtartásával csökkenjen.
(111)
Németország adatai szerint a projekt 186 új tartós munkahely létrehozását teszi lehetővé, melyek a következőképp oszthatók fel:
Tevékenységi terület
Közvetlen munkahelyek
Igazgatás
3
Értékesítés
4
Termelés - vezetés
8
Termelés - keverék/darabok
11
Termelés - hőkezelés (Hot end)
27
Termelés - fürdő/hűtőkamra/hideg vég
31
Termelés - vágás
1
Termelés - raktározás/szállítás
44
Termelés - minőség/labor
9
Műszaki szolgáltatások
38
Gyakorlóhelyek
10
Összesen
186
(112)
Ezek a becslések egy másik, a bejelentés időpontjában már legalább hat éve meglévő szász-anhalti létesítménnyel való összehasonlításon alapulnak, melynek úsztatott üveggyártó területén napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítmény mellett 187 személyt (ipari tanulók nélkül) foglalkoztatnak. Az e-glass napi bruttó [...] tonna gyártóteljesítménynél valamivel kisebb számú munkahellyel fog rendelkezni, mint a referenciaüzem, mivel az e-glassnál bizonyos területeket (gyári őrzés) külső cégeknek fognak kiadni, s ezenkívül a legkorszerűbb technológiákat fogják alkalmazni. A Bizottság ezeket az adatokat elfogadhatónak tartja.
(113)
A 121 millió EUR összegű támogatható beruházási költség és a 186 munkahely létrehozása munkahelyenként 650 538 EUR értéknek felel meg. Az MSF 1998 3.10.2. pontja szerint a „tőke/munkaerő” tényezőt eszerint 0,8 értékkel lehet meghatározni.
6.4.3. „Regionális hatás” tényező
(114)
A „regionális hatás” tényező 2004. április 20-i eredeti határozatban bemutatott vizsgálata nem vált kérdésessé és nem képezte tárgyát az eljárás megindításáról szóló 2005. április 20-i határozatnak. Az alábbiakban ezért az az értékelés kerül előadásra, amelyet a Bizottság 2004. április 20-i határozatában végzett és mutatott be.
(115)
A „regionális hatás” tényezővel egy új beruházás támogatott térség számára nyújtott gazdasági haszna kerül figyelembevételre. A munkahelyteremtés a Bizottság véleménye szerint jelzőként szolgálhat egy beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásához. Tőkeintenzív beruházások közvetetten hozzájárulhatnak az érintett vagy egy szomszédos támogatott térségben lévő munkahelyteremtéshez, s ezalatt minden olyan munkahely értendő, mely közvetlenül a projekt révén vagy közvetlen beszállítóknál és vevőknél létrejön.
(116)
A projekt közvetetten az alábbi tevékenységi területeken járulhat hozzá a munkahelyteremtéshez:
Tevékenységi terület
Állítólagosan közvetetten létrehozott munkahelyek
Szándék (37)
Elismerhető
Nyersanyagelőállítás - Szóda
24
24
24
Nyersanyagelőállítás - Homok
10
8
8
Nyersanyagelőállítás - Dolomit
2
2
2
Nyersanyagelőállítás - Mész
2
2
2
Nyersanyagelőállítás - Üvegdarabok
20
15
15
Nyersanyagszállítás - Homok, mész és szóda
29
29
29
Nyersanyagszállítás - maradék
8
8
8
Úsztatott üveg szállítás
81
81
81
További feldolgozás (kisvállalkozások)
30
6
6
Az ellátóberendezések üzemeltetése és karbantartása - nitrogén, hidrogén
5
-
5
Az energiaellátó berendezések üzemeltetése és karbantartása - áram, földgáz (közüzemek)
3
-
3
Hulladékelszállítás
12
12
12
Csomagolóeszköz-gyártók
28
28
28
Szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás (gépek, gyártóberendezések, daruk, szivattyúk, fűtő-, szellőztető, egészségügyi berendezések, elektronika, klímatechnika, szállítóállványok, járművek)
60
60
60
Folyamatos festési munkák
1
-
1
A számítógépek, kommunikációs és ipari televíziós technika karbantartása / szervizelése
8
8
8
Takarítószolgálat
5
-
5
A külső berendezések takarítása/ápolása, téli üzem
6
5
5
Őrző-védő szolgálat / gyári őrzés
12
7
7
Étkezde
2
2
2
Tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók
10
-
0
Összesen
358
297
311
(117)
Azokra a területekre, melyekre a megkérdezett cégek szándéknyilatkozatokat nyújtottak be, a Bizottság elfogadja az ezekben a nyilatkozatokban megadott számokat (összesen 297 munkahely).
(118)
További 24 munkahelyre nem állnak szándéknyilatkozatok rendelkezésre. A Németország által ezekhez a munkahelyekhez adott magyarázatok és számadatok mindazonáltal messzemenően megalapozottnak tűnnek. Csak a „tartalék- és kopóalkatrész-beszállítók” területtel kapcsolatban vannak kétségek: az itt számításba vett 10 munkahely a Bizottság véleménye szerint túlságosan sok, mert a tartalékalkatrész-szállítást a „szerviz, pótalkatrészek, karbantartás, javítás...” területen lévő 60 munkahely már jórészt felölelni látszik. A Bizottság ezért az összesen 24, szándéknyilatkozatokkal nem alátámasztott munkahelyből csak 14-et vesz figyelembe, mely összesen 311 elismerhető közvetetett munkahelyet eredményez.
(119)
Ennek figyelembevételével a Bizottság arra az eredményre jut, hogy a 186 közvetlenül létrehozott munkahellyel összehasonlítva, a közvetetten létrejövő munkahelyek jelentős mértékű (több mint 100 %-os) növekedése állapítható meg. Az MSF 1998 3.10.3. pontjának i) alpontja szerint a „regionális hatás” tényező eszerint 1,5.
6.4.4. Maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitás
(120)
A fenti fejtegetések figyelembevételével és a Németország által megküldött adatok alapján e projekthez a maximális támogatási intenzitás kiszámításához az MSF 1998 szerinti képlet a következő: bruttó 35 % x 1,0 x 0,8 x 1,5 = bruttó 42 %, a regionális támogatás bruttó 35 %-os felső határáig.
(121)
A támogatható beruházási költségek Németország által az e-glass számára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os támogatási intenzitása tehát összeegyeztethető azzal a maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitással, melyet az MSF 1998 alapján számítottak ki.
7. KÖVETKEZTETÉS
(122)
A Németország által az e-glass AG javára nyújtani kívánt maximálisan bruttó 35 %-os bejelentett támogatási intenzitás teljesíti a feltételeket, hogy azt a nagy beruházási projektek regionális támogatásának 1998-as Multiszektoriális Keretprogramjával összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni.
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
Az N 611/03 sz. ügyben 2004. április 20-án hozott határozatot visszavonja.
2. cikk
Az e-glass javára nyújtandó, Németország által a Bizottságnál 2003. december 15-én bejelentett, a támogatható költségek maximálisan bruttó 35 %-ának megfelelő állami támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Közös Piaccal összeegyeztethető.
3. cikk
Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 20-án.