RÅDETS AFGØRELSE
af 15. september 2006
om vedtagelse af Rådets forretningsorden
(2006/683/EF, Euratom)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 3, første afsnit,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 121, stk. 3,
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Råd understregede på sit møde den 15.-16. juni 2006, at det med henblik på øget borgertillid i Den Europæiske Union er vigtigt, at borgerne kan få direkte indsigt i EU's aktiviteter, især ved indførelse af endnu større åbenhed og gennemsigtighed omkring Rådets aktiviteter. Som besluttet på Det Europæiske Råd og under fuld hensyntagen til behovet for at sikre effektiviteten i Rådets arbejde, bør dette arbejde gøres endnu mere åbent, især når Rådet forhandler om retsakter under den fælles beslutningsprocedure. Der bør også træffes foranstaltninger med henblik på markant at forbedre de tekniske midler, der anvendes til at transmittere Rådets offentlige forhandlinger og debatter på alle EU-institutionernes officielle sprog, navnlig ved brug af internettet.
Rådet vil tage gennemførelsen af ovennævnte åbenhedsforanstaltninger op igen i december 2006 for at vurdere deres indvirkning på effektiviteten af Rådets arbejde.
(2)
Planlægningen af Rådets arbejde bør også strømlines. Der bør derfor indføres en ny ordning til erstatning for den tidligere baseret på et attenmånedersprogram, der skal forelægges Rådet til godkendelse af de tre formandskaber, der skal varetage formandskabsfunktionen i den pågældende periode.
(3)
Det er endelig hensigtsmæssigt at ændre og præcisere bestemmelserne om skriftlig procedure for at forbedre den måde, denne procedure fungerer på, og sikre en hurtigere vedtagelse af Rådets svar på forespørgsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet, afgørelser om udnævnelse af medlemmer af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemmer af Regionsudvalget og afgørelser om høring af andre institutioner og organer -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Rådets forretningsorden af 22. marts 2004 (1) erstattes af følgende bestemmelser:
»
FORRETNINGSORDEN FOR RÅDET
Artikel 1
Indkaldelse og arbejdssted
1. Rådet træder sammen efter indkaldelse fra formanden på initiativ af denne, af et medlem af Rådet eller af Kommissionen (2).
2. Efter i relevant omfang at have hørt det foregående og det efterfølgende formandskab giver formandskabet syv måneder inden sin formandskabsperiodes begyndelse meddelelse om de påtænkte datoer for de samlinger, Rådet holder med henblik på at foretage lovgivende arbejde eller træffe konkrete afgørelser.
3. Rådet har hjemsted i Bruxelles. I april, juni og oktober holder Rådet sine samlinger i Luxembourg (3).
Under ekstraordinære omstændigheder og i behørigt begrundede tilfælde kan Rådet eller De Faste Repræsentanters Komité (i det følgende benævnt »Coreper«) med enstemmighed beslutte, at en samling i Rådet skal holdes et andet sted.
Artikel 2
Rådssammensætninger, den rolle, der tillægges Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), og planlægning af arbejdet
1. Rådet kan træde sammen i forskellige sammensætninger afhængigt af de behandlede emner. Rådet i sammensætningen almindelige anliggender og eksterne forbindelser (i det følgende benævnt »Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser)«), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a), træffer afgørelse om listen over disse sammensætninger, som er gengivet i bilag I.
2. Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) har følgende to centrale aktivitetsområder, for hvilke det holder adskilte samlinger med særskilte dagsordener og eventuelt på forskellige datoer:
a)
forberedelse og opfølgning af møderne i Det Europæiske Råd, herunder den nødvendige koordination af alt forberedende arbejde, den overordnede samordning af politikkerne, institutionelle og administrative spørgsmål, horisontale sager med betydning for flere af EU's politikker og ethvert spørgsmål, der er fremsendt af Det Europæiske Råd, under hensyntagen til reglerne for Den Økonomiske og Monetære Union
b)
EU's optræden udadtil, dvs. den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, udenrigshandel samt udviklingssamarbejde og humanitær bistand.
3. Med henblik på at forberede Det Europæiske Råds møder skal Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a),
a)
på forslag af formandskabet udarbejde et forslag til kommenteret dagsorden senest fire uger inden Det Europæiske Råds møde
b)
kort før Det Europæiske Råds møde afholde en sidste forberedende samling og godkende dagsordenen.
Bidrag fra de øvrige rådssammensætninger til Det Europæiske Råds drøftelser fremsendes til Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a), senest to uger før Det Europæiske Råds møde.
Medmindre der foreligger tvingende og uforudsete forhold i forbindelse med f.eks. den internationale situation, kan Rådet i anden sammensætning eller et af de organer, der forbereder en samling i Rådet, ikke indkaldes til at træde sammen mellem den sidste forberedende samling, der er omhandlet i første afsnit, litra b), og Det Europæiske Råds møde.
De foranstaltninger, der er nødvendige for den praktiske tilrettelæggelse af Det Europæiske Råds drøftelser, træffes af formandskabet i samarbejde med generalsekretariatet i overensstemmelse med de regler, som Det Europæiske Råd selv er nået til enighed om.
4. Hver attende måned udarbejder de tre formandskaber, der skal varetage formandskabsfunktionen i perioden, i tæt samarbejde med Kommissionen og efter passende samråd et udkast til Rådets arbejdsprogram for den pågældende periode. De tre formandskaber forelægger et fælles udkast til program senest en måned før den relevante periode, for at det kan blive godkendt af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a) (4).
5. Det kommende formandskab udarbejder en foreløbig oversigt over det lovgivningsarbejde og de konkrete afgørelser, der påtænkes på de rådssamlinger, der er berammet i det næste halvår. Denne foreløbige oversigt udarbejdes senest en uge før formandskabsperiodens begyndelse på grundlag af Rådets attenmånedersprogram og i samråd med Kommissionen. Der kan efter behov føjes yderligere rådssamlinger til de oprindeligt påtænkte.
Det formandskab, der følger efter det kommende formandskab, udarbejder i samråd med Kommissionen og det efterfølgende formandskab og senest en uge før sin formandskabsperiodes begyndelse en tilsvarende foreløbig oversigt for de rådssamlinger, der er berammet i det halvår, der følger efter det, der er omhandlet i første afsnit.
Viser det sig i løbet af en formandskabsperiode, at en samling, der oprindelig er berammet til at holdes i det pågældende halvår, ikke længere er begrundet, indkalder formandskabet ikke til den pågældende samling.
Artikel 3 (5)
Dagsorden
1. Formanden udarbejder på baggrund af Rådets attenmånedersprogram den foreløbige dagsorden for hver samling. Den sendes til Rådets øvrige medlemmer og til Kommissionen senest fjorten dage før samlingens begyndelse.
2. På den foreløbige dagsorden optages de punkter, for hvilke en begæring om optagelse fremsat af et af Rådets medlemmer eller af Kommissionen samt eventuelle dertil hørende bilag, er modtaget i generalsekretariatet senest seksten dage før den pågældende samlings begyndelse. I den foreløbige dagsorden skal det angives ved en asterisk, hvis formandskabet, et medlem af Rådet eller Kommissionen kan begære afstemning om et punkt. Denne angivelse må først ske, når alle procedurekravene i traktaterne er blevet opfyldt.
3. Punkter, der vedrører vedtagelsen af en retsakt eller en fælles holdning vedrørende et lovgivningsforslag eller et forslag til foranstaltning, der skal vedtages i henhold til EU-traktatens afsnit VI, kan først optages på den foreløbige dagsorden med henblik på afgørelse efter udløbet af den frist på seks uger, der er fastsat i punkt 3 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union.
Rådet kan med enstemmighed fravige fristen på seks uger, hvis optagelsen af et punkt falder ind under undtagelsesbestemmelsen om sager af hastende karakter i punkt 3 i nævnte protokol.
4. På den foreløbige dagsorden kan der kun optages punkter, hvortil bilagene er fremsendt til Rådets medlemmer og til Kommissionen senest samme dag, som dagsordenen blev afsendt.
5. Generalsekretariatet giver Rådets medlemmer og Kommissionen meddelelse om begæringer om optagelse og dertil hørende bilag, for hvilke de ovenfor fastsatte frister ikke er overholdt.
Medmindre hensynet til sagens hastende karakter tilsiger andet og med forbehold af stk. 2, fjerner formandskabet de punkter vedrørende lovgivningsmæssigt arbejde, jf. artikel 7, fra den foreløbige dagsorden, som Coreper ikke har afsluttet behandlingen af inden udgangen af den uge, der går forud for ugen før den pågældende rådssamling.
6. Den foreløbige dagsorden opdeles i del A og del B. I del A optages de punkter, der vil kunne godkendes af Rådet uden debat; Rådets medlemmer og Kommissionen kan dog tilkendegive deres opfattelse i forbindelse med godkendelsen af sådanne punkter og få erklæringer optaget i protokollen for samlingen.
7. Dagsordenen vedtages af Rådet ved begyndelsen af hver samling. Der kræves enstemmighed i Rådet for at optage andre punkter på dagsordenen end dem, der er optaget på den foreløbige dagsorden. Punkter optaget på denne måde kan sættes under afstemning, hvis alle procedurekravene i traktaterne er opfyldt.
8. Hvis stillingtagen til et punkt på listen over A-punkter kan påregnes at medføre fornyet debat, eller hvis et af Rådets medlemmer eller Kommissionen anmoder herom, udgår det pågældende A-punkt af dagsordenen, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse.
9. Anmodninger om optagelse af et punkt under eventuelt skal ledsages af en skriftlig redegørelse.
Artikel 4
Repræsentation af et medlem af Rådet
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 11 om afstemningsfuldmagt kan et medlem af Rådet, der er forhindret i at deltage i en samling, lade sig repræsentere.
Artikel 5
Samlinger
1. Rådets samlinger er ikke offentlige; dette gælder dog ikke de forhandlinger, der er omhandlet i artikel 8.
2. Kommissionen indbydes til at deltage i Rådets samlinger. Det samme gælder Den Europæiske Centralbank i de tilfælde, hvor den udøver sin initiativret. Rådet kan dog vedtage at forhandle, uden at repræsentanter for Kommissionen eller Den Europæiske Centralbank er til stede i salen.
3. Rådets og Kommissionens medlemmer kan være ledsaget af embedsmænd, som bistår dem. Disse embedsmænds navn og stilling skal på forhånd meddeles generalsekretariatet. Rådet kan bestemme, hvor mange personer pr. delegation, inkl. Rådets medlemmer, der samtidig må være til stede i Rådets mødesal.
4. Adgang til Rådets samlinger er betinget af forevisning af et adgangskort (laissez-passer) udstedt af generalsekretariatet.
Artikel 6
Tavshedspligt og fremlæggelse af dokumenter i en retssag
1. Med forbehold af artikel 8 og 9 samt bestemmelserne om aktindsigt gælder der tavshedspligt om Rådets forhandlinger, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse.
2. Rådet eller Coreper kan tillade, at der under retssager fremlægges genparter eller uddrag af rådsdokumenter, der ikke allerede er gjort offentligt tilgængelige i henhold til bestemmelserne om aktindsigt.
Artikel 7
Tilfælde, hvor Rådet optræder som lovgivende myndighed
Rådet optræder som lovgivende myndighed som omhandlet i EF-traktatens artikel 207, stk. 3, andet afsnit, når det vedtager lovregler, der har retskraft i eller for medlemsstaterne, dvs. forordninger, direktiver, rammeafgørelser, beslutninger og afgørelser, på grundlag af de relevante bestemmelser i traktaterne, men ikke når det har drøftelser, der fører til vedtagelse af interne forholdsregler, administrative eller budgetmæssige afgørelser, afgørelser, der vedrører forbindelserne mellem institutionerne eller de internationale forbindelser, eller ikke-bindende akter såsom konklusioner, henstillinger og resolutioner.
Når Rådet får forelagt lovgivningsforslag eller -initiativer, afstår det fra at vedtage akter, der ikke er omhandlet i traktaterne, såsom resolutioner, konklusioner og erklæringer, bortset fra sådanne, som er omhandlet i artikel 9.
Artikel 8
Forhandlinger i Rådet, der er tilgængelige for offentligheden, og offentlige debatter
1. Følgende forhandlinger i Rådet om retsakter, der skal vedtages efter den fælles beslutningsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 251, gøres tilgængelige for offentligheden:
a)
Kommissionens eventuelle fremlæggelse af sine lovgivningsforslag og den efterfølgende forhandling i Rådet
b)
afstemningen om retsakter samt Rådets afsluttende forhandlinger forud for den pågældende afstemning og de dertil hørende stemmeforklaringer
c)
alle Rådets andre forhandlinger om sådanne retsakter, medmindre Rådet eller Coreper i det enkelte tilfælde træffer anden afgørelse med hensyn til en given forhandling.
2. Rådets første forhandlinger om vigtige nye lovgivningsforslag, der ikke skal vedtages efter den fælles beslutningsprocedure, gøres tilgængelige for offentligheden. Formandskabet fastslår, hvilke nye lovgivningsforslag der er vigtige, og Rådet eller Coreper kan træffe anden afgørelse, når det er passende. Formandskabet kan i det enkelte tilfælde beslutte, at Rådets efterfølgende forhandlinger om en given retsakt skal gøres tilgængelige for offentligheden, medmindre Rådet eller Coreper træffer anden afgørelse.
3. Rådet eller Coreper kan med kvalificeret flertal træffe afgørelse om, at Rådet skal holde offentlige debatter om vigtige spørgsmål, der vedrører EU's og dens borgeres interesser.
Formandskabet, Rådets medlemmer eller Kommissionen kan foreslå spørgsmål eller specifikke emner for sådanne debatter, idet de tager hensyn til spørgsmålets betydning og dets interesse for borgerne.
4. Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), holder en offentlig orienterende debat om Rådets attenmånedersprogram. Orienterende debatter i andre rådssammensætninger om deres respektive prioriteter skal også være tilgængelige for offentligheden. Kommissionens fremlæggelse af sit femårsprogram, sit årlige arbejdsprogram og sin årlige politikstrategi samt den efterfølgende debat i Rådet skal være tilgængelig for offentligheden.
5. Ved udsendelsen af den foreløbige dagsorden i henhold til artikel 3:
a)
skal de punkter på Rådets dagsorden, der er tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med stk. 1 og 2, markeres med ordene »offentlig forhandling«
b)
skal de punkter på Rådets dagsorden, der er tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med stk. 3 og 4, markeres med ordene »offentlig debat«.
Rådets forhandlinger og offentlige debatter gøres tilgængelige for offentligheden i henhold til denne artikel i form af offentlig audiovisuel transmission, fortrinsvis til et tilhørerrum og ved transmission på alle EU-institutionernes officielle sprog ved hjælp af videostreaming. En optagelse af forhandlingerne skal være tilgængelig på Rådets internetsted i mindst en måned. Afstemningsresultatet gengives visuelt.
Generalsekretariatet orienterer så vidt muligt på forhånd offentligheden om datoer og omtrentligt tidspunkt for sådanne audiovisuelle transmissioner og træffer alle praktiske foranstaltninger til at sikre en korrekt gennemførelse af denne artikel.
Artikel 9
Afstemningsresultaternes, stemmeforklaringernes og protokollernes tilgængelighed for offentligheden
1. Ud over de tilfælde, hvor Rådets forhandlinger er tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 8, stk. 1, offentliggøres afstemningsresultaterne og stemmeforklaringerne fra Rådets medlemmer samt erklæringerne til protokollen for samlingen og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af retsakter, når Rådet optræder som lovgivende myndighed, jf. artikel 7.
Samme regel gælder for:
a)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af en fælles holdning i henhold til EF-traktatens artikel 251 eller 252
b)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer fra Rådets medlemmer eller deres repræsentanter i det forligsudvalg, der er oprettet ved EF-traktatens artikel 251, samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører mødet i Forligsudvalget
c)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører Rådets udarbejdelse af en konvention på grundlag af EU-traktatens afsnit VI.
2. Afstemningsresultatet offentliggøres herudover,
a)
når Rådet optræder inden for rammerne af EU-traktatens afsnit V, og Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer
b)
når Rådet vedtager en fælles holdning i henhold til EU-traktatens afsnit VI, og Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer
c)
hvis Rådet eller Coreper i øvrigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer.
Når resultatet af afstemninger i Rådet offentliggøres i henhold til første afsnit, litra a), b) og c), skal de stemmeforklaringer, der er afgivet i forbindelse med afstemningen, på begæring af de berørte medlemmer af Rådet ligeledes offentliggøres under overholdelse af denne forretningsorden og under hensyntagen til retssikkerheden og Rådets interesser.
Erklæringerne til optagelse i protokollen for samlingen og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af de i første afsnit, litra a), b) og c) nævnte retsakter, offentliggøres, når Rådet eller Coreper træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer.
3. Bortset fra de tilfælde, hvor Rådets forhandlinger er tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 8, offentliggøres afstemningsresultatet ikke i forbindelse med drøftelser, der fører til enten vejledende afstemninger eller vedtagelse af forberedende akter.
Artikel 10
Aktindsigt i Rådets dokumenter
De specifikke bestemmelser om offentlighedens adgang til rådsdokumenter findes i bilag II.
Artikel 11
Afstemningsregler og quorum
1. Rådet foretager afstemning på initiativ af sin formand.
Formanden skal endvidere indlede en afstemningsprocedure på initiativ af et medlem af Rådet eller af Kommissionen, såfremt et flertal af Rådets medlemmer udtaler sig herfor.
2. Rådets medlemmer stemmer i den rækkefølge, der er fastsat i henhold til EF-traktatens artikel 203 og Euratom-traktatens artikel 116, idet der begyndes med det medlem, der ifølge denne rækkefølge følger efter det medlem, der har formandskabet.
3. Hvert medlem af Rådet kan kun fra ét af de øvrige medlemmer modtage fuldmagt til at stemme (6).
4. Rådet kan kun foretage en afstemning, hvis et flertal af de medlemmer af Rådet, der ifølge traktaterne kan deltage i afstemningen, er til stede. Ved afstemningen sikrer formanden sig, bistået af generalsekretariatet, at Rådet er beslutningsdygtigt.
5. Når Rådet skal træffe en afgørelse med kvalificeret flertal, skal det, hvis et medlem af Rådet kræver det, kontrolleres, at de medlemsstater, der udgør det kvalificerede flertal, repræsenterer mindst 62 % af EU's samlede befolkning beregnet i overensstemmelse med befolkningstallene i artikel 1 i bilag III.
Artikel 12
Almindelig skriftlig procedure og stiltiende samtykkeprocedure
1. Rådets retsakter kan, hvis de haster, vedtages ved skriftlig procedure, såfremt Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning herom. Formanden kan ligeledes under særlige omstændigheder foreslå, at der anvendes skriftlig procedure; i så fald anvendes proceduren kun, hvis alle Rådets medlemmer giver deres tilslutning hertil.
Vedrører den skriftlige procedure en sag, som Kommissionen har forelagt for Rådet, kræves endvidere Kommissionens samtykke.
Generalsekretariatet udarbejder hver måned en oversigt over de retsakter, der er vedtaget ved skriftlig procedure.
2. Rådet kan på initiativ af formandskabet træffe afgørelse ved en forenklet skriftlig procedure, den såkaldte »stiltiende samtykkeprocedure«:
a)
med henblik på at vedtage teksten til et svar på en skriftlig forespørgsel eller eventuelt en mundtlig forespørgsel til Rådet fra et medlem af Europa-Parlamentet, efter at Coreper har behandlet udkastet til svar (7)
b)
med henblik på at beskikke medlemmer af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget, efter at Coreper har behandlet udkastet til afgørelse
c)
med henblik på at træffe afgørelse om at høre andre institutioner eller organer, når en sådan høring er påkrævet ifølge traktaterne
d)
med henblik på at iværksætte den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik gennem Coreu-nettet (stiltiende Coreu-samtykkeprocedure) (8).
I så fald anses den relevante tekst for vedtaget efter udløbet af den frist, som formandskabet har fastsat under hensyn til, hvor meget sagen haster, medmindre et medlem af Rådet fremsætter indvendinger.
3. Generalsekretariatet fastslår, at skriftlige procedurer er afsluttet.
Artikel 13
Protokol
1. Der udfærdiges for hver samling en protokol, der efter godkendelse undertegnes af generalsekretæren/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (i det følgende benævnt »generalsekretæren«) eller vicegeneralsekretæren. De kan delegere deres undertegnelsesbeføjelse til generaldirektører i generalsekretariatet.
Protokollen skal i almindelighed for hvert punkt på dagsordenen indeholde:
-
en angivelse af de dokumenter, der er blevet forelagt for Rådet
-
de afgørelser, der er truffet, eller de konklusioner, som Rådet er nået frem til
-
de erklæringer, som Rådet har fremsat, og dem, som medlemmer af Rådet eller Kommissionen har begæret optaget.
2. Udkastet til protokol udarbejdes af generalsekretariatet inden for en frist på femten dage og forelægges Rådet eller Coreper til godkendelse.
3. Hvert af Rådets medlemmer samt Kommissionen kan inden godkendelsen af protokollen anmode om en mere udførlig affattelse for så vidt angår et punkt på dagsordenen. Disse anmodninger kan fremsættes i Coreper.
Artikel 14
Forhandlinger og afgørelser på grundlag af dokumenter og udkast udfærdiget på de sprog, der er omhandlet i den gældende sprogordning
1. Medmindre andet vedtages enstemmigt af Rådet på grund af sagens hastende karakter, kan Rådet kun forhandle og træffe afgørelse på grundlag af dokumenter og udkast, der er udfærdiget på de sprog, der er omhandlet i den gældende ordning på det sproglige område.
2. Ethvert medlem af Rådet kan modsætte sig forhandling, såfremt teksten til eventuelle ændringsforslag ikke er udarbejdet på de af de i stk. 1 omhandlede sprog, som medlemmet angiver.
Artikel 15
Undertegnelse af retsakter
Teksten til retsakter, som vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt teksten til retsakter, som vedtages af Rådet, undertegnes af den person, der er formand på tidspunktet for vedtagelsen, samt af generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren. Generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren kan delegere deres undertegnelsesbeføjelse til generaldirektører i generalsekretariatet.
Artikel 16 (9)
Manglende mulighed for at deltage i en afstemning
Ved anvendelsen af denne forretningsorden tages der behørigt hensyn til de tilfælde, hvor et eller flere medlemmer af Rådet i henhold til traktaterne ikke kan deltage i afstemningen, jf. bilag IV.
Artikel 17
Offentliggørelse af retsakter i EU-Tidende
1. Følgende offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (i det følgende benævnt »EU-Tidende«) på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de retsakter, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2
b)
de retsakter, der er omhandlet i Euratom-traktatens artikel 163, stk. 1
c)
de fælles holdninger, som Rådet har fastlagt efter proceduren i EF-traktatens artikel 251 og 252 samt begrundelserne herfor
d)
de rammeafgørelser og afgørelser, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
e)
de konventioner, der er udarbejdet af Rådet i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne konventioner træder i kraft
f)
de konventioner, der er undertegnet mellem medlemsstater i henhold til EF-traktatens artikel 293
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne konventioner træder i kraft
g)
de internationale aftaler, som Fællesskabet har indgået
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne aftaler træder i kraft
h)
de internationale aftaler, som er indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24, medmindre Rådet træffer anden afgørelse på grundlag af artikel 4 og 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (10)
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne aftaler træder i kraft.
2. Medmindre Rådet eller Coreper træffer anden afgørelse, offentliggøres følgende i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1
b)
de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EU-traktatens artikel 34, stk. 2
c)
de fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
andre direktiver end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, andre beslutninger end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1, henstillinger og udtalelser.
3. Rådet eller Coreper beslutter i hvert enkelt tilfælde med enstemmighed, om fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger som omhandlet i EU-traktatens artikel 12 skal offentliggøres i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning.
4. Rådet eller Coreper beslutter i hvert enkelt tilfælde og under hensyntagen til den eventuelle offentliggørelse af basisretsakten, om følgende skal offentliggøres i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de gennemførelsesbestemmelser til de fælles aktioner, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 12
b)
de fælles aktioner, fælles holdninger eller enhver anden afgørelse, der træffes på grundlag af en fælles strategi som fastsat i EU-traktatens artikel 23, stk. 2, første led
c)
de eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til afgørelser som omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2, samt de eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til konventioner, som Rådet har udarbejdet i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
andre rådsakter som f.eks. afgørelser eller resolutioner.
5. Når der ved en aftale indgået mellem Fællesskaberne og en eller flere stater eller internationale organisationer nedsættes et organ med beføjelse til at træffe afgørelser, beslutter Rådet ved aftalens indgåelse, om dette organs afgørelser skal offentliggøres i EU-Tidende.
Artikel 18
Meddelelse af retsakter
1. Generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, som handler på deres vegne, giver dem, som de pågældende retsakter er rettet til, meddelelse om direktiver bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, og beslutninger bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1.
2. I det omfang følgende retsakter ikke offentliggøres i EU-Tidende, giver generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, der handler på deres vegne, meddelelse herom til dem, som de er rettet til:
a)
henstillinger
b)
de fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 12
c)
de fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
gennemførelsesforanstaltninger til retsakter vedtaget på grundlag af EU-traktatens artikel 12 og 34.
3. Generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, der handler på deres vegne, udleverer genparter af Rådets direktiver bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, samt af Rådets beslutninger og henstillinger til medlemsstaternes regeringer og til Kommissionen.
Artikel 19 (11)
Coreper, komitéer, udvalg og arbejdsgrupper
1. Coreper har til opgave at forberede Rådets arbejde og at udføre de hverv, der tildeles Coreper af Rådet. Coreper skal under alle omstændigheder (12) drage omsorg for sammenhængen i EU's politikker og aktiviteter samt for overholdelse af følgende principper og regler:
a)
principperne om legalitet, subsidiaritet, proportionalitet og begrundelse af retsakterne
b)
reglerne om EU-institutionernes og -organernes beføjelser
c)
budgetbestemmelserne
d)
reglerne om procedure, åbenhed og kvalitet i retsakternes affattelse.
2. Samtlige punkter på dagsordenen for en samling i Rådet behandles først af Coreper, medmindre denne træffer anden bestemmelse. Coreper søger på sit eget niveau at tilvejebringe en løsning, som forelægges Rådet til vedtagelse. Coreper sørger for, at sagerne forelægges Rådet i en passende form, og forelægger det eventuelt indstillinger, løsningsmuligheder eller løsningsforslag. I hastesager kan Rådet med enstemmighed beslutte at behandle et spørgsmål, uden at en sådan forudgående behandling har fundet sted.
3. Komitéer, udvalg eller arbejdsgrupper kan nedsættes af Coreper eller med Corepers billigelse med henblik på udførelse af bestemte, på forhånd fastlagte forberedende opgaver eller undersøgelser.
Generalsekretariatet ajourfører og offentliggør regelmæssigt listen over de forberedende organer. Kun de komitéer, udvalg og arbejdsgrupper, der er opført på listen, kan holde møder som Rådets forberedende organer.
4. Møderne i Coreper har afhængigt af dagsordenens punkter den faste repræsentant eller den stedfortrædende faste repræsentant fra den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet, som formand. De komitéer og udvalg, der er omhandlet i traktaterne, har ligeledes en delegeret fra den pågældende medlemsstat som formand, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse. Det samme gælder for de i stk. 3 omhandlede komitéer, udvalg og arbejdsgrupper, medmindre Coreper træffer anden bestemmelse.
5. Møder i arbejdsgrupper, udvalg og komitéer bortset fra Coreper, der forbereder samlinger i Rådet i de sammensætninger, der kun træder sammen én gang hvert halvår, har, når samlingerne holdes i dette halvårs første tre måneder, og møderne finder sted før det pågældende halvår, som formand en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet på de pågældende samlinger i Rådet.
6. Når en sag fortrinsvis vil blive behandlet i løbet af et bestemt halvår, kan en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet i det pågældende halvår, i det foregående halvår påtage sig formandskabet for komitéerne/udvalgene, bortset fra Coreper, samt for arbejdsgrupperne, når disse behandler den pågældende sag. Den praktiske gennemførelse af dette afsnit aftales mellem de to berørte formandskaber.
Ved behandlingen af De Europæiske Fællesskabers budget for et givet regnskabsår varetages formandskabet for møderne i Rådets forberedende organer, bortset fra Coreper, når disse forbereder punkter på Rådets dagsorden vedrørende behandlingen af budgettet, af en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet i sidste halvdel af det kalenderår, der går forud for det givne regnskabsår. Det samme gælder, under forudsætning af det andet formandskabs accept, formandskabet for samlinger i Rådet på det tidspunkt, hvor de pågældende budgetspørgsmål drøftes. De berørte formandskaber konsulterer hinanden om de praktiske arrangementer.
7. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser, der er nævnt nedenfor, kan Coreper træffe følgende procedureafgørelser, hvis de spørgsmål, som vedrører disse afgørelser, er optaget på den foreløbige dagsorden mindst tre arbejdsdage før mødet. Der kræves enstemmighed i Coreper for at fravige denne frist (13):
a)
beslutning om, at en samling i Rådet skal holdes et andet sted end i Bruxelles eller Luxembourg (artikel 1, stk. 3)
b)
tilladelse til, at der under retssager fremlægges en genpart eller et uddrag af et rådsdokument (artikel 6, stk. 2)
c)
beslutning om at holde en offentlig rådsdebat eller om ikke at gøre en given forhandling i Rådet tilgængelig for offentligheden (artikel 8, stk. 1, litra c), stk. 2 og stk. 3)
d)
beslutning om, at afstemningsresultater og erklæringer optaget i Rådets protokol i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, skal offentliggøres
e)
beslutning om, at der skal anvendes skriftlig procedure (artikel 12, stk. 1)
f)
godkendelse eller ændring af en protokol for en samling i Rådet (artikel 13, stk. 2 og 3)
g)
beslutning om, hvorvidt en tekst eller en retsakt skal offentliggøres i EU-Tidende (artikel 17, stk. 2, 3 og 4)
h)
beslutning om, at en institution eller et organ skal høres, når sådanne høringer ikke er obligatoriske i henhold til traktaterne
i)
beslutning om, at der skal fastsættes en frist for høring af en institution eller et organ, eller at denne frist skal forlænges
j)
beslutning om, at fristerne i EF-traktatens artikel 251, stk. 7, skal forlænges
k)
godkendelse af teksten til en skrivelse til en institution eller et organ.
Artikel 20
Formandskabet og afvikling af debatterne i god ro og orden
1. Formandskabet sørger for anvendelsen af denne forretningsorden og drager omsorg for, at debatterne afvikles i god ro og orden. Formandskabet sørger navnlig for selv at overholde og sørge for overholdelsen af bestemmelserne i bilag V vedrørende arbejdsmetoderne med henblik på et udvidet Råd.
For at sikre, at debatterne afvikles i god ro og orden, kan formandskabet endvidere, medmindre Rådet træffer anden afgørelse, træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme en optimal udnyttelse af den tid, der er til rådighed på samlingerne, og navnlig:
a)
med henblik på behandlingen af et bestemt punkt begrænse antallet af personer fra hver enkelt delegation, der kan være til stede i mødelokalet under samlingen, og beslutte, om der skal åbnes et tilhørerrum
b)
fastsætte rækkefølgen for behandlingen af de enkelte punkter samt den tid, der skal afsættes til drøftelse af dem
c)
bestemme, hvor lang tid der skal afsættes til drøftelse af et bestemt punkt, især ved at begrænse taletiden og fastlægge rækkefølgen af indlæg
d)
anmode delegationerne om at fremlægge deres forslag til ændring af en foreliggende tekst skriftligt inden en nærmere angivet dato, om nødvendigt ledsaget af en kortfattet forklaring
e)
anmode de delegationer, der på et givet punkt eller med hensyn til en given tekst eller en del heraf måtte have sammenfaldende eller lignende opfattelser, om at vælge en talsmand, som på samlingen eller skriftligt forud herfor kan fremlægge disse delegationers holdning.
2. Formandskabet bistås, uden at dette berører bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, 5 og 6, og dets beføjelser og overordnede politiske ansvar, af repræsentanten for den medlemsstat, der varetager det kommende formandskab. Repræsentanten skal på formandskabets anmodning og i overensstemmelse med formandskabets instrukser afløse dette, når der er behov for det, aflaste formandskabet med hensyn til nogle af dets opgaver, når det er nødvendigt, og sikre kontinuiteten i Rådets arbejde.
Artikel 21 (14) (15)
Rapporter fra komitéer, udvalg og arbejdsgrupper
Uanset de øvrige bestemmelser i denne forretningsorden tilrettelægger formandskabet møderne i de forskellige komitéer, udvalg og arbejdsgrupper på en sådan måde, at deres rapporter kan være til rådighed inden det møde i Coreper, hvor rapporterne skal behandles.
Medmindre hensynet til sagens hastende karakter tilsiger andet, udsætter formandskabet behandlingen af de punkter vedrørende lovgivende arbejde efter artikel 7, som Coreper, komitéen, udvalget eller arbejdsgruppen ikke har færdigbehandlet mindst fem arbejdsdage inden mødet, til et senere møde i Coreper.
Artikel 22
Kvalitet i affattelsen (16)
Med henblik på at bistå Rådet med at overvåge kvaliteten af affattelsen af de retsakter, det vedtager, skal Den Juridiske Tjeneste på et passende tidspunkt kontrollere kvaliteten af affattelsen af forslag og udkast til retsakter og fremsætte forslag til affattelse for Rådet og dets organer i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 22. december 1998 om fælles retningslinjer for EF-lovgivningens affattelse (17).
De, der forelægger tekster som led i Rådets arbejde, skal under hele lovgivningsprocessen drage særlig omsorg for kvaliteten af affattelsen af teksterne.
Artikel 23
Generalsekretæren og generalsekretariatet
1. Rådet bistås af et generalsekretariat, som ledes af en generalsekretær, bistået af en vicegeneralsekretær med ansvar for generalsekretariatets daglige drift. Generalsekretæren og vicegeneralsekretæren udnævnes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
2. Rådet træffer afgørelse om generalsekretariatets organisation (18).
Under Rådets myndighed træffer generalsekretæren og vicegeneralsekretæren alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at generalsekretariatet fungerer tilfredsstillende.
3. Generalsekretariatet inddrages nært og kontinuerligt i planlægningen, samordningen og sikringen af sammenhængen i Rådets arbejde og gennemførelsen af dets attenmånedersprogram. Under formandskabets ansvar og ledelse bistår generalsekretariatet formandskabet med at nå frem til mulige løsninger.
I overensstemmelse med EU-traktaten bistår generalsekretæren Rådet og formandskabet i spørgsmål, der henhører under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder samordning af de særlige repræsentanters arbejde.
Generalsekretæren kan eventuelt opfordre formandskabet til at indkalde til et møde i en komité, et udvalg eller en arbejdsgruppe, navnlig i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, eller til at opføre et punkt på dagsordenen for et møde i en komité, et udvalg eller en arbejdsgruppe.
4. Generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren forelægger Rådet overslaget over dets udgifter i så god tid, at fristerne i de finansielle bestemmelser kan overholdes.
5. Generalsekretæren, der bistås af vicegeneralsekretæren, har det fulde ansvar for forvaltningen af de bevillinger, der er opført på budgettet, sektion II, Rådet, og træffer alle fornødne foranstaltninger til at sikre en forsvarlig forvaltning. Generalsekretæren anvender disse bevillinger i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers budget.
Artikel 24
Sikkerhed
Rådet vedtager med kvalificeret flertal Rådets sikkerhedsforskrifter.
Artikel 25
Opgaver som depositar for aftaler og konventioner
Når generalsekretæren udpeges som depositar for en aftale indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24 eller indgået mellem Fællesskabet og en eller flere stater eller internationale organisationer, for en konvention indgået mellem medlemsstater eller for en konvention udarbejdet i henhold til EU-traktatens artikel 34, deponeres dokumenterne vedrørende ratifikation, accept eller godkendelse af disse aftaler eller konventioner i Rådet.
I sådanne tilfælde fungerer generalsekretæren som depositar og sørger også for, at ikrafttrædelsesdatoen for de pågældende aftaler eller konventioner offentliggøres i EU-Tidende.
Artikel 26
Repræsentation i Europa-Parlamentet
Rådet kan over for Europa-Parlamentet og dettes udvalg lade sig repræsentere af formandskabet eller med dettes samtykke af det efterfølgende formandskab eller generalsekretæren. Efter mandat fra formandskabet kan Rådet også lade sig repræsentere i disse udvalg af sin vicegeneralsekretær eller af højtstående embedsmænd fra generalsekretariatet.
Rådet kan desuden gøre Europa-Parlamentet bekendt med sine synspunkter ved skriftlig meddelelse.
Artikel 27
Bestemmelser om retsakternes udformning
Bestemmelserne om retsakternes udformning findes i bilag VI.
Artikel 28
Postforsendelser til Rådet
Postforsendelser til Rådet sendes til formanden på følgende adresse:
Rådet for Den Europæiske Union
Rue de la Loi 175
B-1048 Bruxelles
BILAG I
LISTE OVER RÅDSSAMMENSÆTNINGER
1.
Almindelige anliggender og eksterne forbindelser (19)
2.
Økonomi og finans (20)
3.
Retlige og indre anliggender (21)
4.
Beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik
5.
Konkurrenceevne (det indre marked, industri og forskning) (22)
6.
Transport, telekommunikation og energi
7.
Landbrug og fiskeri
8.
Miljø
9.
Uddannelse, ungdom og kultur (23).
Det er op til hver enkelt medlemsstat at bestemme, hvordan den repræsenteres i Rådet, jf. EF-traktatens artikel 203.
Flere ministre kan deltage som fagministre i en og samme rådssammensætning, idet dagsordenen og tilrettelæggelsen af arbejdet tilpasses i overensstemmelse hermed (24).
For så vidt angår Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) kan de enkelte regeringer selv vælge, hvilken minister eller statssekretær der skal repræsentere dem på de forskellige samlinger i denne rådssammensætning.
BILAG II
SÆRLIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE AKTINDSIGT I RÅDETS DOKUMENTER
Artikel 1
Anvendelsesområde
Enhver fysisk eller juridisk person har ret til aktindsigt i Rådets dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001, og de særlige bestemmelser, der er fastsat i dette bilag.
Artikel 2
Høring i forbindelse med dokumenter fra tredjemand
1. Med henblik på anvendelsen af artikel 4, stk. 5, og artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal den pågældende tredjemand, medmindre det efter gennemgang af dokumentet i lyset af artikel 4, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 er klart, at det ikke skal offentliggøres, høres, såfremt
a)
dokumentet er følsomt som defineret i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1049/2001
b)
dokumentet hidrører fra en medlemsstat og
er blevet forelagt Rådet inden den 3. december 2001, eller
den pågældende medlemsstat har anmodet om, at det ikke udleveres uden dens forudgående samtykke.
2. I alle andre tilfælde, hvor Rådet fra tredjemand modtager en begæring vedrørende et dokument, som det er i besiddelse af, hører Generalsekretariatet med henblik på anvendelsen af artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1049/2001 vedkommende tredjemand, medmindre det efter gennemgang af dokumentet i lyset af artikel 4, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 er klart, om det skal eller ikke skal offentliggøres.
3. Tredjemand skal høres skriftligt (herunder ved e-post) og have en rimelig frist til at svare under hensyn til den frist, der er fastsat i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1049/2001. I de i stk. 1 nævnte tilfælde skal tredjemand anmodes om at udtale sig skriftligt.
4. Såfremt dokumentet ikke falder ind under stk. 1, litra a) eller b), og generalsekretariatet ikke på baggrund af tredjemands negative udtalelse er overbevist om, at artikel 4, stk. 1 eller 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse, skal sagen forelægges Rådet.
Såfremt Rådet påtænker at offentliggøre dokumentet, underrettes vedkommende tredjemand straks skriftligt om, at Rådet vil offentliggøre dokumentet efter en periode på mindst 10 hverdage. Samtidig gøres vedkommende tredjemand opmærksom på EF-traktatens artikel 243.
Artikel 3
Anmodninger om høring modtaget fra andre institutioner eller medlemsstater
Når en anden institution eller en medlemsstat hører Rådet om en begæring vedrørende et rådsdokument, skal henvendelsen ske pr. e-post til access@consilium.europa.eu eller pr. fax til nr. (32-2) 281 63 61.
Generalsekretariatet afgiver omgående udtalelse på Rådets vegne under hensyn til den tid, den pågældende institution eller medlemsstat har brug for til at træffe afgørelse, og senest inden fem arbejdsdage.
Artikel 4
Dokumenter, som hidrører fra medlemsstaterne
Enhver anmodning, som en medlemsstat fremsætter i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1049/2001, skal indgives skriftligt til generalsekretariatet.
Artikel 5
Anmodninger fremsat af medlemsstaterne
Hvis en medlemsstat fremsætter en anmodning til Rådet, behandles denne i overensstemmelse med artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 og de relevante bestemmelser i dette bilag. Hvis den, der har fremsat begæringen om aktindsigt, får helt eller delvist afslag, underrettes vedkommende om, at begæringen, hvis den genfremsættes, skal sendes direkte til Rådet.
Artikel 6
Den adresse, begæringerne skal sendes til
Begæringer om aktindsigt indgives skriftligt til generalsekretæren for Rådet/den højtstående repræsentant, rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, eller sendes med e-post til access@consilium.europa.eu eller med fax til (32-2) 281 63 61.
Artikel 7
Behandling af oprindelige begæringer
Begæringer om aktindsigt i Rådets dokumenter behandles af Generalsekretariatet, jf. dog artikel 9, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 8
Behandling af genfremsatte begæringer
Afgørelse om genfremsatte begæringer træffes af Rådet, jf. dog artikel 9, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 9
Gebyrer
Gebyrer for kopiering og fremsendelse af genparter af rådsdokumenter fastsættes af generalsekretæren.
Artikel 10
Offentligt register over rådsdokumenter
1. Generalsekretariatet er ansvarligt for at give offentligheden adgang til registret over rådsdokumenter.
2. Foruden henvisninger til dokumenterne angives det i registret, hvilke dokumenter udarbejdet efter den 1. juli 2000 der allerede er gjort offentligt tilgængelige. Deres indhold gøres tilgængeligt på internettet, jf. dog Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (25) samt artikel 16 i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 11
Direkte adgang til dokumenter for offentligheden
1. Denne artikel finder anvendelse på alle ikke-klassificerede rådsdokumenter og berører ikke muligheden for at fremsætte en skriftlig begæring i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 1049/2001.
2. I denne artikel forstås ved
-
»rundsendelse«: distribution af den endelige udgave af et dokument til Rådets medlemmer, deres repræsentanter eller delegerede
-
»lovgivningsdokument«: ethvert dokument vedrørende behandlingen og vedtagelsen af en retsakt som omhandlet i artikel 7 i denne forretningsorden.
3. Generalsekretariatet gør følgende dokumenter tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
dokumenter, der ikke er affattet af Rådet eller en medlemsstat, og som er offentliggjort af deres ophavsmand eller med dennes samtykke
b)
foreløbige dagsordener for samlinger i Rådet i dets forskellige sammensætninger
c)
enhver tekst, der er vedtaget af Rådet, og som er bestemt til at offentliggøres i EU-Tidende
4. For så vidt følgende dokumenter helt klart ikke er omfattet af en af de undtagelser, der er fastsat i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan generalsekretariatet også gøre dem tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
foreløbige dagsordener for udvalg og grupper
b)
andre dokumenter såsom orienterende noter, rapporter, situationsrapporter og statusrapporter fra Rådet eller et af dets forberedende organer, når der heri ikke gives udtryk for delegationernes individuelle holdninger, bortset fra udtalelser og bidrag fra Den Juridiske Tjeneste.
5. Ud over de dokumenter, der er nævnt i stk. 3 og 4, gør generalsekretariatet følgende lovgivningsdokumenter tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
følgeskrivelser og oversættelser/kopier af skrivelser vedrørende retsakter, som andre EU-institutioner og -organer eller, jf. dog artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1049/2001, en medlemsstat har sendt til Rådet
b)
dokumenter forelagt for Rådet, der er opført under et punkt på dets dagsorden markeret med ordene »offentlig forhandling« eller »offentlig debat« i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 8
c)
noter fremsendt til Coreper og/eller Rådet til godkendelse (I/A-punkts-noter og A-punkts-noter) samt de udkast til retsakter, de vedrører
d)
afgørelser vedtaget af Rådet efter proceduren i EF-traktatens artikel 251 og fælles udkast godkendt af Forligsudvalget
6. Efter vedtagelse af en af de afgørelser, der er nævnt i stk. 5, litra d), eller endelig vedtagelse af den pågældende retsakt gør generalsekretariatet ethvert dokument vedrørende denne retsakt, der er udarbejdet inden en sådan afgørelse og ikke er omfattet af en af undtagelserne i artikel 4, stk. 1 og 2, samt stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1049/2001, såsom orienterende noter, rapporter, situationsrapporter og statusrapporter fra Rådet eller et af dets forberedende organer (referater), bortset fra udtalelser og bidrag fra Den Juridiske Tjeneste, offentligt tilgængeligt.
På anmodning af en medlemsstat gøres dokumenter, der er omfattet af første afsnit, og som afspejler denne medlemsstats delegations individuelle holdning i Rådet, ikke tilgængelige for offentligheden i medfør af denne afgørelse.
BILAG III
GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER TIL BESTEMMELSERNE VEDRØRENDE STEMMEVÆGTNINGEN I RÅDET
Artikel 1
Med henblik på anvendelsen af EF-traktatens artikel 205, stk. 4, Euratom-traktatens artikel 118, stk. 4, samt EU-traktatens artikel 23, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 34, stk. 3, fastsættes det samlede befolkningstal for hver medlemsstat for perioden 1. januar til 31. december 2006 således:
Medlemsstat
Befolkning
(× 1 000)
Tyskland
82 500,8
Frankrig
62 370,8
Det Forenede Kongerige
60 063,2
Italien
58 462,4
Spanien
43 038,0
Polen
38 173,8
Nederlandene
16 305,5
Grækenland
11 073,0
Portugal
10 529,3
Belgien
10 445,9
Den Tjekkiske Republik
10 220,6
Ungarn
10 097,5
Sverige
9 011,4
Østrig
8 206,5
Danmark
5 411,4
Slovakiet
5 384,8
Finland
5 236,6
Irland
4 109,2
Litauen
3 425,3
Letland
2 306,4
Slovenien
1 997,6
Estland
1 347,0
Cypern
749,2
Luxembourg
455,0
Malta
402,7
I alt
461 324,0
Tærskel (62 %)
286 020,9
Artikel 2
1. Medlemsstaterne giver inden den 1. september hvert år De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor oplysninger om deres samlede befolkning pr. 1. januar samme år.
2. Med virkning fra den 1. januar hvert år tilpasser Rådet de tal, der er nævnt i artikel 1, i overensstemmelse med de oplysninger, De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor har til rådighed pr. 30. september det foregående år. Denne afgørelse offentliggøres i EU-Tidende.
BILAG IV
1.
Ved anvendelsen af følgende bestemmelser i denne forretningsorden og for så vidt angår afgørelser, hvor et eller flere af Rådets eller Corepers medlemmer ifølge traktaterne ikke kan deltage i afstemningen, tages der ikke hensyn til dette eller disse medlemmers stemmer:
a)
artikel 1, stk. 3, andet afsnit (beslutning om at holde en samling et andet sted end i Bruxelles eller Luxembourg)
b)
artikel 3, stk. 7 (beslutning om at optage et andet punkt på dagsordenen end dem, der er optaget på den foreløbige dagsorden)
c)
artikel 3, stk. 8 (beslutning om, at et A-punkt, der ellers skulle have været taget af dagsordenen, bibeholdes som B-punkt på dagsordenen)
d)
artikel 5, stk. 2, kun for så vidt angår Den Europæiske Centralbank (Rådet kan vedtage at forhandle, uden at Den Europæiske Centralbank er til stede)
e)
artikel 9, stk. 2, første afsnit, litra b) og c), andet og tredje afsnit (offentliggørelse af afstemningsresultaterne, stemmeforklaringerne, erklæringerne til optagelse i Rådets mødeprotokol og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelse af en fælles holdning i henhold til EU-traktatens afsnit VI; offentliggørelse af afstemningsresultaterne, stemmeforklaringerne, erklæringerne til optagelse i Rådets mødeprotokol og de punkter i denne protokol, der vedrører andre tilfælde end de i stk. 2 omhandlede)
f)
artikel 11, stk. 1, andet afsnit (indledning af en afstemningsprocedure)
g)
artikel 12, stk. 1 (anvendelse af skriftlig procedure)
h)
artikel 14, stk. 1 (beslutning om undtagelsesvis at forhandle og træffe afgørelse på grundlag af dokumenter og udkast, der ikke er udfærdiget på alle sprog) (26)
i)
artikel 17, stk. 2, litra a) og b) (beslutning om ikke at offentliggøre de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1, eller EU-traktatens artikel 34, stk. 2, i EU-Tidende)
j)
artikel 17, stk. 2, litra c) og d) (beslutning om ikke at offentliggøre de fælles holdninger, der vedtages i medfør af EU-traktatens artikel 34, eller visse direktiver, afgørelser, henstillinger og udtalelser, i EU-Tidende)
k)
artikel 17, stk. 4, litra c) (beslutning om offentliggørelse i EU-Tidende af eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til afgørelser eller konventioner i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2)
l)
artikel 17, stk. 5 (når der ved en international aftale er nedsat et organ med beføjelse til at træffe afgørelser, beslutter Rådet, om dette organs afgørelser skal offentliggøres i EU-Tidende).
2.
Et medlem af Rådet eller Coreper kan ikke påberåbe sig følgende bestemmelser i denne forretningsorden i forbindelse med afgørelser, hvor det i henhold til traktaterne ikke kan deltage i afstemningen:
a)
artikel 3, stk. 8 (mulighed for, at et medlem af Rådet kan anmode om, at et A-punkt tages af dagsordenen)
b)
artikel 11, stk. 1, andet afsnit (mulighed for, at et medlem af Rådet kan anmode om indledning af en afstemningsprocedure)
c)
artikel 11, stk. 3 (mulighed for, at et medlem af Rådet kan få fuldmagt til at stemme)
d)
artikel 14, stk. 2 (mulighed for, at ethvert medlem af Rådet kan modsætte sig forhandling, såfremt teksten til eventuelle ændringsforslag ikke er udarbejdet på det sprog, som han angiver).
BILAG V
ARBEJDSMETODER MED HENBLIK PÅ ET UDVIDET RÅD
Mødeforberedelse
1.
Formandskabet sikrer, at en gruppe eller et udvalg først forelægger en sag for Coreper, når det med rimelighed kan forventes, at der kan gøres fremskridt, eller at holdningerne kan afklares i Coreper. Omvendt sendes sager kun tilbage til en gruppe eller et udvalg, hvis det er nødvendigt, og i så fald kun med mandat til at behandle præcise, veldefinerede problemer.
2.
Formandskabet tager de nødvendige skridt til at fremme arbejdet mellem møderne. Det kan f.eks. med gruppens eller udvalgets samtykke på den mest effektive måde iværksætte nødvendige konsultationer om specifikke problemer med henblik på at rapportere tilbage til den pågældende gruppe eller det pågældende udvalg om mulige løsninger. Det kan også føre skriftlige konsultationer ved at anmode delegationerne om at svare skriftligt på et forslag inden næste møde i gruppen eller udvalget.
3.
Delegationerne kan, når det er hensigtsmæssigt, skriftligt på forhånd redegøre for de holdninger, de forventer at indtage på et kommende møde. Hvis de ønsker at foreslå tekstændringer, skal de foreslå en præcis affattelse. Skriftlige indlæg forelægges i fællesskab af delegationer, der indtager samme holdning, hvor dette er muligt.
4.
Coreper skal undgå at behandle emner, der allerede er dækket inden for rammerne af forberedelsen af Corepers drøftelser. Dette gælder navnlig I-punkter, oplysninger om tilrettelæggelsen og rækkefølgen af dens arbejde og oplysninger om dagsordenen og tilrettelæggelsen af kommende rådsmøder. Delegationerne bringer så vidt muligt spørgsmål under eventuelt op i forbindelse med forberedelserne af Corepers drøftelser snarere end på et møde i Coreper.
5.
Formandskabet skal så hurtigt som muligt inden for rammerne af forberedelserne af Corepers drøftelser forelægge delegationerne alle nødvendige oplysninger for at give mulighed for en grundig forberedelse af Corepers møder, herunder oplysninger om, hvad formandskabet forventer at opnå ved drøftelsen af hvert enkelt punkt på dagsordenen. Omvendt tilskynder formandskabet, når det er relevant, delegationerne til inden for rammerne af forberedelsen af drøftelserne i Coreper at underrette de øvrige delegationer om de holdninger, de vil indtage i Coreper. I den forbindelse foretager formandskabet den endelige udformning af Corepers dagsorden. Formandskabet kan indkalde grupper, der forbereder Corepers drøftelser, hyppigere, når omstændighederne kræver det.
Afholdelse af møder
6.
Der optages ikke punkter på dagsordenen, blot for at Kommissionen eller rådsmedlemmer kan præsentere dem, undtagen når der er planlagt en debat om nye større initiativer.
7.
Formandskabet afholder sig fra at optage punkter på Corepers dagsorden, der kun er til orientering. De pågældende oplysninger, f.eks. om resultater af møder i et andet forum, med et tredjeland eller en anden institution, procedurespørgsmål og organisatoriske spørgsmål, meddeles i stedet delegationerne inden for rammerne af forberedelsen af drøftelserne i Coreper, om muligt skriftligt, og gentages ikke i Coreper.
8.
Ved et mødes start giver formandskabet eventuelle nødvendige yderligere oplysninger vedrørende håndteringen af mødet, og det oplyser navnlig, hvor lang tid det forventer afsat til hvert punkt. Det afholder sig fra lange indledninger samt gentagelse af oplysninger, som allerede er delegationerne bekendt.
9.
Ved indledningen af drøftelserne om et substantielt punkt meddeler formandskabet, afhængigt af hvilken type drøftelser der er behov for, delegationerne, hvor lang tid de maksimalt har til deres indlæg vedrørende det pågældende punkt. I de fleste tilfælde bør indlæg ikke vare mere end to minutter.
10.
Det bør principielt undgås at give samtlige delegationer ordet efter tur, medmindre der foreligger særlige omstændigheder, eller det drejer sig om specifikke spørgsmål, og da kun med begrænset taletid efter formandskabets anvisninger.
11.
Formandskabet styrer drøftelserne mest muligt, navnlig ved at anmode delegationerne om at reagere på kompromistekster eller specifikke forslag.
12.
Under mødet og ved dets afslutning afholder formandskabet sig fra at foretage lange sammenfatninger af drøftelserne og begrænser sig til kort at drage konklusioner om de opnåede resultater for så vidt angår substansen og/eller proceduren.
13.
Delegationerne undgår at gentage aspekter, som tidligere talere har kommenteret. Deres indlæg skal være korte og koncise og vedrøre substansen i et spørgsmål.
14.
Delegationer, der har samme opfattelse i en sag, opfordres til at aftale at lade en fælles talsmand forelægge deres holdning til et specifikt punkt.
15.
Når delegationerne drøfter tekster, skal de komme med konkrete forslag til affattelse, der fremsættes skriftligt, i stedet for blot at udtrykke deres uenighed med hensyn til et givet forslag.
16.
Medmindre formandskabet har oplyst andet, afholder delegationerne sig fra at tage ordet, når de er enige i et givet forslag, idet det ikke at tage ordet er udtryk for principiel enighed.
BILAG VI
BESTEMMELSER OM RETSAKTERNES UDFORMNING
A. Forordningers udformning
1.
Forordninger, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt Rådets forordninger skal indeholde følgende:
a)
i hovedet betegnelsen »forordning«, et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt en angivelse af emnet
b)
enten formlen: »Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har« eller formlen: »Rådet for Den Europæiske Union har«
c)
en angivelse af de bestemmelser, i henhold til hvilke forordningen er udstedt; angivelsen indledes med ordene »under henvisning til«
d)
en henvisning til de forslag, der er forelagt, og de udtalelser, der er indhentet
e)
begrundelsen for forordningen, der indledes med formlen »ud fra følgende betragtning(er)«, idet betragtningerne nummereres
f)
formlen: »udstedt følgende forordning«; herefter anføres forordningens dispositive bestemmelser.
2.
Forordningerne opdeles i artikler, der kan være grupperet i kapitler og afdelinger.
3.
I den sidste artikel i en forordning fastsættes datoen for ikrafttrædelsen, når denne indtræder før eller efter den 20. dag efter offentliggørelsen.
4.
Den sidste artikel i en forordning efterfølges:
a)
i)
af formlen: »Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat«
eller
ii)
af formlen: »Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab« i tilfælde, hvor akten ikke gælder for eller i alle medlemsstaterne (27)
b)
af formlen: »Udfærdiget i …, den …«, idet datoen er den, på hvilken forordningen blev vedtaget
og
c)
når det drejer sig om:
i)
en forordning udstedt af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, af formlen:
»På Europa-Parlamentets vegne
Formand«
»På Rådets vegne
Formand«
Navnet på henholdsvis formanden for Europa-Parlamentet og formanden for Rådet på tidspunktet for forordningens vedtagelse indsættes over ordet »Formand«
ii)
en forordning udstedt af Rådet, af formlen:
»På Rådets vegne
Formand«
Navnet på formanden for Rådet på tidspunktet for forordningens vedtagelse indsættes over ordet »Formand«.
B. Direktivers, beslutningers, afgørelsers, henstillingers og udtalelsers udformning (EF-traktaten)
1.
I hovedet til direktiver, beslutninger og afgørelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt til Rådets direktiver, beslutninger og afgørelser anføres henholdsvis: »direktiv«, »beslutning« og »afgørelse«.
2.
I hovedet til Rådets henstillinger og udtalelser anføres henholdsvis »henstilling« og »udtalelse«.
3.
De bestemmelser, der efter ovennævnte punkt A gælder for forordninger, finder tilsvarende anvendelse på direktiver, beslutninger og afgørelser, jf. dog EF-traktatens bestemmelser.
C. Udformning af Det Europæiske Råds fælles strategier samt fælles aktioner og fælles holdninger som omhandlet i EU-traktatens artikel 12
Fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger i henhold til EU-traktatens artikel 12 har som overskrift henholdsvis:
a)
»Det Europæiske Råds fælles strategi«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
b)
»Rådets fælles aktion«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
c)
»Rådets fælles holdning«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet.
D. Udformningen af fælles holdninger, rammeafgørelser, afgørelser og konventioner som omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
Fælles holdninger, rammeafgørelser, afgørelser og konventioner i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, har som overskrift henholdsvis:
a)
»Rådets fælles holdning«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
b)
»Rådets rammeafgørelse«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
c)
»Rådets afgørelse«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
d)
»Konvention udarbejdet af Rådet i henhold til artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Union« og en angivelse af emnet.
«
Artikel 2
Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Rådets første attenmånedersprogram udarbejdes for den periode, der begynder i januar 2007.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2006.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2006. szeptember 15.)
a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról
(2006/683/EK, Euratom)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdése első albekezdésére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 121. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2006. június 15-16-i ülésén hangsúlyozta, hogy az Európai Unióba vetett bizalmuk növelése érdekében fontos lehetővé tenni a polgárok számára, hogy közvetlen bepillantást nyerhessenek az uniós tevékenységekbe, különösen a nyitottság és az átláthatóság további növelése révén. Ennélfogva az Európai Tanács megállapodása szerint és a Tanács munkahatékonysága biztosításának szükségességét teljes mértékben tiszteletben tartva a tanácsi munkát nyitottabbá kell tenni, különösen amikor a Tanács az együttdöntési eljárás keretében jogalkotási aktusokról tanácskozik. A Tanácsban folyó nyilvános tanácskozásoknak és vitáknak az Európai Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén, különösen az internet felhasználásával megvalósuló közvetítéséhez használt technikai eszközök jelentős javítása érdekében is intézkedéseket kell hozni.
2006 decemberében a Tanács felülvizsgálja a fent említett nyitásra irányuló intézkedések végrehajtását, azoknak a Tanács munkahatékonyságára gyakorolt hatása értékelésének céljából.
(2)
Helyénvaló továbbá a tanácsi tevékenységek programozásának racionalizálása. Ennek megfelelően az előző rendszer helyettesítésére új rendszert kell bevezetni, amely az adott időszak alatt hivatalban lévő három elnökség által jóváhagyás céljából a Tanács elé benyújtandó 18 hónapos programon alapul.
(3)
Végül helyénvaló az írásbeli eljárásra vonatkozó rendelkezések módosítása és pontosítása az írásbeli eljárás működésének javítása, valamint annak érdekében, hogy az Európai Parlament képviselőinek kérdéseire adott válaszai, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága tagjai kinevezéséről szóló határozatok, valamint a más intézményekkel és szervezetekkel folytatandó konzultációra vonatkozó határozatok Tanács általi elfogadása felgyorsulhasson,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A Tanács 2004. március 22-i eljárási szabályzata (1) helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„ A TANÁCS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
1. cikk
Az ülések összehívása és helyszíne
(1) A Tanácsot saját kezdeményezésére, illetve a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság kérésére a Tanács elnöke hívja össze (2).
(2) Az elnökség hét hónappal hivatalba lépése előtt, adott esetben az előző és a következő elnökséggel egyeztetve tudatja azokat az általa a Tanács számára előirányzott időpontokat, amikor a Tanácsnak jogalkotói munkájának elvégzése vagy működési határozatainak meghozatala céljából ülést kell tartania.
(3) A Tanács székhelye Brüsszel. Április, június és október hónapban a Tanács Luxembourgban tartja üléseit (3).
Kivételes körülmények között és kellően indokolt esetekben a Tanács vagy az Állandó Képviselők Bizottsága (a továbbiakban: a Coreper) egyhangúlag úgy határozhat, hogy a Tanács ülését máshol tartják meg.
2. cikk
A Tanács formációi, az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának szerepe és a munka tervezése
(1) A Tanács a tárgyalt ügyek függvényében különböző formációkban ülésezhet. A Tanács az »Általános Ügyek és Külkapcsolatok« formációban (a továbbiakban: az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa) a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljárva megállapítja e formációk jegyzékét, amelyet az I. melléklet tartalmaz.
(2) Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a következő két fő tevékenységet látja el, amelyek vonatkozásában más-más napirenddel és esetlegesen különböző időpontokban külön üléseket tart; ezen üléseken a következőkkel foglalkozik:
a)
az Európai Tanács üléseinek előkészítése és az üléseket követő tevékenységek elvégzése, ideértve valamennyi előkészítő munka szükséges koordinációját, a politikák átfogó koordinációját, az intézményi és igazgatási kérdéseket, a több európai uniós politikát érintő horizontális kérdéseket, valamint az Európai Tanács által rábízott minden más kérdést, figyelembe véve a gazdasági és monetáris unió működési szabályait;
b)
az Európai Unió külső fellépésének egésze, azaz a közös kül- és biztonságpolitika, az európai biztonsági és védelmi politika, a külkereskedelem, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás.
(3) Az Európai Tanács üléseinek előkészítése céljából a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa:
a)
az elnökség javaslata alapján, legalább négy héttel az Európai Tanács ülését megelőzően, magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendtervezetet készít;
b)
az Európai Tanács ülését megelőző napon egy utolsó előkészítő ülést tart és elfogadja a napirendet.
Az Európai Tanács tevékenységéhez a Tanács más formációi által nyújtott hozzájárulásokat a (2) bekezdés a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának kell továbbítani, legkésőbb két héttel az Európai Tanács ülése előtt.
Kényszerítő és előre nem látható - például az aktuális nemzetközi eseményekkel összefüggésben álló - okok kivételével az első albekezdés b) pontjában említett utolsó előkészítő ülés és az Európai Tanács ülése között a Tanács más formációja vagy más tanácsi előkészítő bizottság nem ülhet össze.
Az Európai Tanács tevékenységének gyakorlati megszervezéséhez szükséges intézkedéseket a Főtitkársággal egyeztetve, az Európai Tanács által elfogadott szabályokkal összhangban az elnökség teszi meg.
(4) Tizennyolc havonta a három soros elnökség a Bizottsággal szoros együttműködésben és a megfelelő konzultációkat követően elkészíti az adott időszakban folytatandó tanácsi tevékenységek programtervezetét. A három elnökség együttesen nyújtja be a programtervezetet, legkésőbb az érintett időszak előtt egy hónappal, annak az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának a (2) bekezdés a) pontjában említett ülése keretében való jóváhagyása céljából (4).
(5) Az új elnökség megállapítja a következő féléves időszakra ütemezett tanácsi ülések ideiglenes indikatív napirendjét, bemutatva a tervezett jogalkotási munkát és működési határozatokat. Ezen indikatív ideiglenes napirendeket legkésőbb egy héttel a hivatalba lépése előtt, a Tanács 18 hónapos programja alapján és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően kell megállapítani. Amennyiben szükséges, a korábban tervezetteken felül kiegészítő tanácsi üléseket lehet betervezni.
Az érintett elnökség a Bizottsággal és a következő elnökséggel folytatott konzultációt követően, legkésőbb egy héttel a hivatalba lépése előtt hasonló indikatív ideiglenes napirendet állapít meg az első albekezdésben említettet követő féléves időszakra ütemezett tanácsi ülésekre.
Amennyiben a féléves időszak során az azon időszakra tervezett ülések egyikéről bebizonyosodik, hogy megtartása már nem indokolt, úgy az elnökség azt nem hívja össze.
3. cikk (5)
Napirend
(1) Figyelembe véve a Tanács 18 hónapos programját, az elnök minden ülésre vonatkozóan összeállítja az ideiglenes napirendet. Ezt legalább 14 nappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a Tanács többi tagjának, valamint a Bizottságnak.
(2) Az ideiglenes napirend azon pontokat tartalmazza, amelyek napirendre tűzésére a Tanács valamely tagjától vagy a Bizottságtól legalább 16 nappal az ülés kezdete előtt kérelem érkezett a Főtitkársághoz, adott esetben a vonatkozó dokumentumokkal együtt. Az ideiglenes napirend csillaggal jelöli továbbá azon pontokat, amelyekről az elnökség, a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság szavazást kérhet. Ilyen megjelölést akkor lehet alkalmazni, ha a szerződésekben előírt valamennyi eljárási követelmény teljesült.
(3) Jogalkotási javaslattal vagy az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) VI. címe alapján elfogadandó intézkedésre vonatkozó javaslattal kapcsolatos pont nem vehető fel az ideiglenes napirendre jogi aktus vagy közös álláspont elfogadására irányuló határozathozatal céljából mindaddig, amíg le nem telt a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 3. pontjában előírt hathetes határidő.
A Tanács egyhangúlag eltérhet a hathetes határidőtől, amennyiben a napirendi pont felvétele az említett jegyzőkönyv 3. pontja szerinti sürgősség alapján tett kivételnek minősül.
(4) Az ideiglenes napirendre kizárólag azon pontok vehetők fel, amelyekre vonatkozóan a dokumentumokat legkésőbb a napirend továbbításáig megküldték a Tanács tagjainak és a Bizottságnak.
(5) A Főtitkárság a Tanács tagjaihoz és a Bizottsághoz továbbítja az azon pontok napirendre tűzésére vonatkozó kérelmeket és dokumentumokat, amelyek tekintetében a fent meghatározott határidőket nem tartották be.
Amennyiben sürgősségi megfontolások másképp nem kívánják, és a (2) bekezdés sérelme nélkül, az elnökség leveszi azon pontokat az ideiglenes napirendről, amelyek a 7. cikk szerinti jogalkotási tevékenységgel kapcsolatosak és amelyek vizsgálatát a Coreper a Tanács ülését megelőző hét előtti hét végére nem fejezte be.
(6) Az ideiglenes napirendet »A« és »B« részre kell felosztani. Az »A« részbe kerülnek azon pontok, amelyeknek a Tanács általi jóváhagyása tárgyalás nélkül is lehetséges, ez azonban nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság az ilyen pontok jóváhagyásakor véleményt nyilvánítson és nyilatkozatait jegyzőkönyvbe vetesse.
(7) A napirendet a Tanács az egyes ülések kezdetén fogadja el. Az ideiglenes napirenden nem szereplő pont napirendre tűzése a Tanács egyhangú jóváhagyását igényli. Az ilyen módon napirendre tűzött pontot szavazásra lehet bocsátani, amennyiben a szerződésekben előírt valamennyi eljárási követelmény teljesült.
(8) Amennyiben azonban egy, a napirend »A« részébe tartozó pontra vonatkozó álláspont annak további tárgyalásához vezethet, vagy ha a Tanács egy tagja vagy a Bizottság ezt kérelmezi, úgy e pontot le kell venni a napirendről, ha a Tanács másképp nem határoz.
(9) Bármely kérelmet, amely arra irányul, hogy egy pontot az »egyéb ügyek« között tűzzenek napirendre, magyarázó dokumentum kíséretében kell benyújtani.
4. cikk
A Tanács akadályoztatott tagjának képviselete
A szavazati jogok átruházásáról szóló 11. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a Tanács akadályoztatott tagja képviseltetheti magát.
5. cikk
Ülések
(1) A Tanács ülései nem nyilvánosak, kivéve a 8. cikkben említett eseteket.
(2) A Bizottságot meg kell hívni, hogy vegyen részt a Tanács ülésein. Ugyanez vonatkozik az Európai Központi Bankra azokban az esetekben, amikor az kezdeményezési jogát gyakorolja. A Tanács azonban úgy határozhat, hogy a Bizottság vagy az Európai Központi Bank jelenléte nélkül tanácskozik.
(3) A Tanács és a Bizottság tagjait elkísérhetik az őket segítő tisztviselők. Nevükről és beosztásukról előzetesen tájékoztatni kell a Főtitkárságot. A Tanács meghatározhatja, hogy a Tanács tagjaival együtt küldöttségenként legfeljebb hány személy lehet jelen egyidejűleg a Tanács üléstermében.
(4) A Tanács üléseire való belépéshez szükséges a Főtitkárság által kiállított belépő felmutatása.
6. cikk
Titoktartási kötelezettség és dokumentumok bemutatása bírósági eljárásban
(1) A 8. és 9. cikk, valamint a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz történő hozzáférésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül a Tanács tanácskozásai - amennyiben a Tanács másképp nem határoz - titkosak.
(2) A Tanács vagy a Coreper a bírósági eljárásban történő bemutatás céljából engedélyezheti másolat vagy kivonat készítését a Tanács olyan dokumentumairól, amelyeket még nem hoztak nyilvánosságra a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz történő hozzáférésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.
7. cikk
Olyan esetek, amikor a Tanács jogalkotói minőségében jár el
A Tanács az EK-Szerződés 207. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében jogalkotói minőségében jár el, amennyiben a szerződések vonatkozó rendelkezései alapján rendeletek, irányelvek, kerethatározatok vagy határozatok révén olyan szabályokat fogad el, amelyek jogilag kötelező erejűek a tagállamokban vagy a tagállamokra nézve, kivéve azon tanácskozásokat, amelyek belső intézkedések, igazgatási vagy költségvetési intézkedések, intézményközi vagy nemzetközi kapcsolatokat érintő jogi aktusok vagy nem kötelező erejű jogi aktusok (például következtetések, ajánlások vagy állásfoglalások) elfogadásához vezetnek.
Amennyiben jogalkotási javaslatokat vagy kezdeményezéseket nyújtanak be a Tanácsnak, úgy az tartózkodik olyan jogi aktusok elfogadásától, amelyekről a szerződések nem rendelkeznek, mint például az állásfoglalások, következtetések vagy a 9. cikkben említettektől eltérő nyilatkozatok.
8. cikk
A Tanács nyilvános tanácskozásai és nyilvános viták
(1) A Tanácsnak az EK-Szerződés 251. cikke szerinti együttdöntési eljárás szerint elfogadandó jogalkotási aktusokkal kapcsolatos tanácskozásai az alábbiak szerint nyilvánosak:
a)
a Bizottság legfontosabb jogalkotási javaslatainak a Bizottság által történő esetleges bemutatása és az ezt követően a Tanácsban tartott vita nyilvános;
b)
az ilyen jogalkotási aktusokkal kapcsolatos szavazás, valamint a Tanácsnak e szavazáshoz vezető utolsó tanácskozásai és a szavazatok indokolása nyilvános;
c)
az ilyen jogalkotási aktusokra vonatkozó valamennyi egyéb Tanácsban zajló tanácskozás nyilvános, kivéve, ha eseti alapon a Tanács vagy a Coreper másképpen nem határoz az adott tanácskozás tekintetében.
(2) A Tanácsnak az együttdöntési eljárással összhangban elfogadottaktól eltérő fontos új jogalkotási javaslatokról szóló első tanácskozása nyilvános. Az elnökség meghatározza, mely jogalkotási javaslatok fontosak, a Tanács vagy a Coreper pedig adott esetben dönthet másképpen. Az elnökség eseti alapon dönthet úgy, hogy egy adott jogalkotási aktusra vonatkozóan a Tanácsban egymást követően zajló tanácskozások nyilvánosak, kivéve, ha a Tanács vagy a Coreper másképpen határoz.
(3) A Tanács vagy a Coreper által minősített többséggel eljárva hozott határozatok alapján a Tanács nyilvános vitákat tarthat az Európai Unió és polgárai érdekeit befolyásoló fontos kérdésekről.
Az elnökségnek, a Tanács valamely tagjának vagy a Bizottságnak a feladata, hogy az ilyen vitákra témákat vagy speciális tárgyköröket javasoljon, figyelembe véve a kérdés fontosságát és a polgárok érdekeit a kérdés szempontjából.
(4) A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett ülés keretében eljáró Általános Ügyek és a Külkapcsolatok Tanácsa nyilvános irányadó vitát tart a Tanács 18 hónapos programjáról. A prioritásokról az egyéb tanácsi konfigurációk keretében tartott irányadó viták szintén nyilvánosak. A Bizottság beszámolója ötéves programjáról, éves munkaprogramjáról és éves politikai stratégiájáról, valamint a Tanácsban az azt követően tartott vita nyilvános.
(5) A 3. cikk szerinti ideiglenes napirend megküldésétől kezdődően:
a)
a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (1) és (2) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános tanácskozás« jelölést kapják;
b)
a Tanács napirendjének azon pontjai, amelyek az (3) és (4) bekezdéssel összhangban nyilvánosak, a »nyilvános vita« jelölést kapják.
Az e cikkel összhangban nyilvánossá tett tanácskozások és nyilvános viták audiovizuális eszközök segítségével - különösen egy, a tanácskozás hallgatására szolgáló teremben -, és az Európai Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén, internetes videoközvetítésen (video-streaming) keresztül kerülnek közvetítésre. A Tanács weboldalán legalább egy hónapig rendelkezésre áll egy felvétel. A szavazás eredményét vizuális eszközök útján tüntetik fel.
A Főtitkárság lehetőség szerint előre tájékoztatja a nyilvánosságot az audiovizuális közvetítések napjáról és hozzávetőleges időpontjáról, és megtesz minden gyakorlati intézkedést e cikk megfelelő végrehajtásának biztosítására.
9. cikk
A szavazások nyilvánossága, a szavazatok indokolása és a jegyzőkönyvek
(1) Azon eseteken túlmenően, amikor a Tanács tanácskozásai a 8. cikk (1) bekezdése szerint nyilvánosak, amennyiben a Tanács a 7. cikk értelmében jogalkotói minőségében jár el, úgy nyilvánosságra kell hozni a szavazások eredményét és a szavazatoknak a Tanács tagjai által adott indokolását, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatokat, valamint e jegyzőkönyvnek a jogalkotási aktusok elfogadásával kapcsolatos pontjait.
Ugyanezen szabály alkalmazandó a következőkre:
a)
a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az EK-Szerződés 251. vagy 252. cikke szerinti közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjai;
b)
a szavazások eredménye és a szavazatoknak a Tanács tagjai vagy az EK-Szerződés 251. cikke által létrehozott egyeztető bizottságban részt vevő képviselői által adott indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyvnek az egyeztető bizottság ülésével kapcsolatos pontjai;
c)
a szavazások eredménye és a szavazatok indokolása, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatok és e jegyzőkönyv azon pontjai, amelyek valamely egyezménynek az EU-Szerződés VI. címe alapján a Tanács által történő létrehozásával kapcsolatosak.
(2) A szavazások eredményét nyilvánosságra kell hozni továbbá:
a)
amennyiben a Tanács az EU-Szerződés V. címe szerint jár el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján;
b)
amennyiben a Tanács az EU-Szerződés VI. címe értelmében közös álláspontot fogad el, a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott egyhangú határozat alapján;
c)
egyéb esetekben a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott határozat alapján.
Amennyiben a Tanács szavazásának eredményét az első albekezdés a), b) és c) pontjának megfelelően nyilvánosságra hozzák, úgy a Tanács érintett tagjainak kérelmére nyilvánosságra kell hozni a szavazáskor adott indokolást is, figyelembe véve ezen eljárási szabályzatot, a jogbiztonságot és a Tanács érdekeit.
A Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatokat és e jegyzőkönyvnek az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett jogi aktusok elfogadásával kapcsolatos pontjait a Tanács vagy a Coreper által valamely tagjának kérelmére meghozott határozat alapján hozzák nyilvánosságra.
(3) Nem hozható nyilvánosságra a szavazások eredménye olyan tanácskozások esetében, amelyek próbaszavazáshoz vagy előkészítő jellegű jogi aktusok elfogadásához vezetnek, kivéve azokat az eseteket, amikor a Tanácsban folytatott tanácskozások a 8. cikkel összhangban nyilvánosak.
10. cikk
A nyilvánosságnak a Tanács dokumentumaihoz való hozzáférése
A nyilvánosságnak a Tanács dokumentumaihoz való hozzáférésére vonatkozó különös rendelkezéseket a II. melléklet tartalmazza.
11. cikk
A szavazásra vonatkozó rendelkezések és a határozatképesség
(1) A Tanács elnökének kezdeményezésére szavaz.
Az elnöknek ezenkívül szavazási eljárást kell kezdenie a Tanács valamely tagjának vagy a Bizottságnak a kezdeményezésére, feltéve hogy a Tanács tagjainak többsége így határoz.
(2) A Tanács tagjai a tagállamoknak az EK-Szerződés 203. cikke és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az Euratom-Szerződés) 116. cikke szerint megállapított sorrendjében szavaznak azon taggal kezdve, aki az említett sorrend szerint az elnökséget betöltő tag után következik.
(3) Szavazás esetén a Tanács bármely tagja legfeljebb még egy másik tag képviseletében is eljárhat (6).
(4) A Tanácsban akkor kerülhet sor szavazásra, ha a Tanácsban a szerződések értelmében szavazásra jogosult tagok többsége jelen van. Amikor szavazásra kerül sor, az elnök a Főtitkárság segítségével ellenőrzi a határozatképesség meglétét.
(5) Amennyiben egy határozatot a Tanácsnak minősített többséggel eljárva kell elfogadnia, és amennyiben a Tanács egy tagja azt kéri, igazolni kell, hogy a minősített többséget alkotó tagállamok a III. melléklet 1. cikkében foglalt lakossági számadatok szerint számolva kiteszik az Európai Unió összlakosságának legalább 62 %-át.
12. cikk
Rendes írásbeli és egyszerűsített írásbeli eljárás
(1) A Tanács sürgős ügyre vonatkozó jogi aktusai írásbeli szavazással is elfogadhatók, amennyiben a Tanács vagy a Coreper egyhangúlag ilyen eljárás alkalmazásáról határoz. Az elnök kivételes körülmények között szintén javasolhatja ezen eljárás alkalmazását; ilyen esetekben az írásbeli szavazás akkor alkalmazható, ha a Tanács valamennyi tagja beleegyezik az eljárás alkalmazásába.
Az írásbeli eljárás alkalmazásához a Bizottság beleegyezése szükséges, amennyiben az írásbeli szavazás olyan tárgyra vonatkozik, amelyet a Bizottság terjesztett a Tanács elé.
A Főtitkárság havonta összeállítja az írásbeli eljárással elfogadott jogi aktusok jegyzékét.
(2) Az elnökség kezdeményezésére a Tanács egyszerűsített írásbeli eljárást, úgynevezett »silence procedure«-t is alkalmazhat:
a)
írásbeli kérdésre vagy adott esetben a Tanácshoz az Európai Parlament képviselője által intézett szóbeli kérdésre adott válasz szövegének elfogadása céljából, miután a Coreper megvizsgálta a választervezetet (7);
b)
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak és a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezése céljából, miután a Coreper megvizsgálta a határozattervezetet;
c)
más intézményekkel vagy szervezetekkel folytatandó konzultációról szóló határozat céljából, amennyiben a szerződések ilyen konzultációt kívánnak meg;
d)
a közös kül- és biztonságpolitikának a »COREU«-hálózaton keresztüli végrehajtása érdekében (»COREU egyszerűsített írásbeli eljárás«) (8).
Ezen esetben a vonatkozó szöveget azon határidő leteltével kell elfogadottnak tekinteni, amelyet az ügy sürgősségére való tekintettel az elnökség megállapít, kivéve ha a Tanács valamely tagja ez ellen kifogást emel.
(3) Az írásbeli eljárás lezárultát a Főtitkárság állapítja meg.
13. cikk
Jegyzőkönyv
(1) Minden ülésről jegyzőkönyv készül, majd azt, jóváhagyását követően, a főtitkár/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője (a továbbiakban: a főtitkár) vagy a főtitkárhelyettes írja alá. Aláírási jogukat átruházhatják a főtitkárság főigazgatóira.
A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:
-
a Tanácsnak benyújtott dokumentumok,
-
a Tanács által meghozott határozatok vagy kialakított következtetések,
-
a Tanács nyilatkozatai és azon nyilatkozatok, amelyek jegyzőkönyvbe vételét a Tanács valamely tagja vagy a Bizottság kérte.
(2) A jegyzőkönyv tervezetét a Főtitkárság állítja össze 15 napon belül, majd jóváhagyásra benyújtja a Tanácsnak vagy a Corepernek.
(3) Az ilyen jóváhagyást megelőzően a Tanács bármely tagja vagy a Bizottság kérheti, hogy a jegyzőkönyvben valamely napirendi pontot részletesebben ismertessenek. Ilyen kérelmeket a Corepernél lehet előterjeszteni.
14. cikk
Tanácskozások és határozatok a hatályos nyelvhasználati szabályokban előírt nyelveken megszövegezett dokumentumok és tervezetek alapján
(1) Amennyiben a Tanács sürgősségi alapon egyhangúlag másképp nem határoz, a Tanács kizárólag a nyelvhasználatra vonatkozó hatályos szabályokban meghatározott nyelveken megszövegezett dokumentumok és tervezetek alapján tanácskozik és hoz határozatot.
(2) A Tanács bármely tagja kifogást emelhet a tanácskozás ellen, amennyiben az esetlegesen javasolt módosítások szövegét az (1) bekezdésben említett nyelvek közül az általa megjelölt nyelven nem készítették el.
15. cikk
Jogi aktusok aláírása
A Tanács által, valamint az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott jogi aktusok szövegét az elfogadásuk időpontjában hivatalban lévő elnök és a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes írja alá. A főtitkár és a főtitkárhelyettes aláírási jogát átruházhatja a Főtitkárság főigazgatóira.
16. cikk (9)
A szavazásban való részvétel lehetőségének hiánya
Ezen eljárási szabályzat alkalmazása során a IV. mellékletben foglaltakkal összhangban kellőképpen figyelembe kell venni azokat az eseteket, amikor a szerződések értelmében a Tanács egy vagy több tagja nem vehet részt a szavazásban.
17. cikk
A jogi aktusok közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában
(1) A főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedik a következők közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a Hivatalos Lap):
a)
az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett jogi aktusok;
b)
az Euratom-Szerződés 163. cikkének első bekezdésében említett jogi aktusok;
c)
az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében említett eljárások szerint a Tanács által elfogadott közös álláspontok, indokolásukkal együtt;
d)
az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett kerethatározatok és határozatok;
e)
a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően létrehozott egyezmények.
Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;
f)
a tagállamok között az EK-Szerződés 293. cikke alapján aláírt egyezmények.
Az ilyen egyezmények hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;
g)
a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások.
Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban;
h)
az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások, amennyiben a Tanács az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 4. és 9. cikke alapján eltérően nem határoz.
Az ilyen megállapodások hatálybalépését közölni kell a Hivatalos Lapban.
(2) Amennyiben a Tanács vagy a Coreper másképp nem határoz, úgy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedik a következők közzétételéről a Hivatalos Lapban:
a)
valamely tagállam által az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések;
b)
valamely tagállam által az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács elé terjesztett kezdeményezések;
c)
az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok;
d)
az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő irányelvek, az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésében említettektől eltérő határozatok, továbbá ajánlások és vélemények.
(3) A Tanács vagy a Coreper eseti alapon egyhangúlag határoz arról, hogy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedjen-e az EU-Szerződés 12. cikkében említett közös stratégiák, együttes fellépések és közös álláspontok közzétételéről a Hivatalos Lapban.
(4) A Tanács vagy a Coreper eseti alapon és az alap-jogiaktus esetleges közzétételének figyelembevételével határoz arról, hogy a főtitkár vagy a főtitkárhelyettes intézkedjen-e a következők közzétételéről a Hivatalos Lapban:
a)
az EU-Szerződés 12. cikkében említett együttes fellépéseket végrehajtó intézkedések;
b)
az EU-Szerződés 23. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében előírtak szerint valamely közös stratégia alapján elfogadott együttes fellépések, közös álláspontok vagy bármilyen más határozat;
c)
az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat végrehajtó intézkedések, továbbá a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően kidolgozott egyezményeket végrehajtó intézkedések;
d)
a Tanács egyéb jogi aktusai, mint a sui generis határozatok vagy az állásfoglalások.
(5) Amennyiben a Közösségek és egy vagy több állam vagy nemzetközi szervezet közötti megállapodás döntéshozatali jogkörrel rendelkező szervet hoz létre, a Tanács az ilyen megállapodás megkötésekor határoz arról, hogy az adott szerv által meghozandó határozatokat ki kell-e hirdetni a Hivatalos Lapban.
18. cikk
Értesítés a jogi aktusokról
(1) Az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő irányelvekről és az EK-Szerződés 254. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő határozatokról a főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató értesíti azok címzettjeit.
(2) A főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató a következő jogi aktusokról értesíti azok címzettjeit, amennyiben azokat nem hirdetik ki a Hivatalos Lapban:
a)
ajánlások;
b)
az EU-Szerződés 12. cikkében említett közös stratégiák, együttes fellépések és közös álláspontok;
c)
az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok;
d)
az EU-Szerződés 12. és 34. cikke alapján elfogadott jogi aktusokat végrehajtó intézkedések.
(3) A főtitkár, a főtitkárhelyettes vagy a nevükben eljáró főigazgató hiteles másolatokat küld a tagállamok kormányainak és a Bizottságnak az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő tanácsi irányelvekről, valamint a Tanács határozatairól és ajánlásairól.
19. cikk (11)
A Coreper, a bizottságok és a munkacsoportok
(1) A Coreper feladata a Tanács munkájának előkészítése és a Tanács által adott megbízatások teljesítése. Minden esetben (12) biztosítja az Unió politikáinak és fellépésének összhangját, továbbá ügyel arra, hogy a következő elveket és szabályokat betartsák:
a)
a jogszerűség, a szubszidiaritás, az arányosság és a jogi aktusok indokolásának elvei;
b)
az Unió intézményeinek és szerveinek hatáskörét meghatározó szabályok;
c)
költségvetési rendelkezések;
d)
az eljárásokra, az átláthatóságra és a szövegezés minőségére vonatkozó szabályok.
(2) A Coreper, amennyiben másképp nem határoz, előzetesen megvizsgálja a Tanács ülésének minden napirendi pontját. A Coreper mindent megtesz annak érdekében, hogy a saját szintjén megállapodást érjen el, amelyet elfogadás céljából a Tanács elé terjeszthet. Biztosítja, hogy az ügyeket megfelelő módon terjesszék a Tanács elé, és adott esetben iránymutatásokat ad, választási lehetőségeket vagy megoldási javaslatokat mutat be. Sürgős esetben a Tanács egyhangúlag úgy határozhat, hogy az adott ügyről előzetes vizsgálat nélkül tanácskozik.
(3) A Coreper által vagy jóváhagyásával bizottságokat vagy munkacsoportokat lehet létrehozni bizonyos előre meghatározott előkészítő munkálatok vagy tanulmányok elvégzése céljából.
A Főtitkárság gondoskodik az előkészítő szervek jegyzékének naprakésszé tételéről és nyilvánosságra hozataláról. A Tanács előkészítő szerveiként kizárólag az e jegyzékben szereplő bizottságok és munkacsoportok ülésezhetnek.
(4) A Coreper elnöke a napirendi pontok függvényében a Tanács elnökségét betöltő tagállam állandó képviselője vagy állandó képviselőjének helyettese. Amennyiben a Tanács másképp nem határoz, a szerződésekben előírt különböző bizottságokban is e tagállam küldöttje elnököl. Ugyanez vonatkozik a (3) bekezdésben említett bizottságokra és munkacsoportokra is, amennyiben a Coreper másképp nem határoz.
(5) A Tanács azon formációi üléseinek előkészítésénél, amelyek félévente egyszer, az adott félév első felében üléseznek, a Corepertől eltérő bizottságoknak és a munkacsoportoknak az előző félév során tartott ülésein azon tagállam küldöttje elnököl, amely a Tanács említett ülésein az elnöki posztot be fogja tölteni.
(6) Amennyiben valamely üggyel lényegében egy meghatározott féléves időszak során foglalkoznak, úgy az abban az időszakban az elnökséget betöltő tagállam küldöttje a megelőző féléves időszak során is elnökölhet a bizottságok (a Coreper kivételével) és a munkacsoportok ülésein, amikor azok ezen ügyről tárgyalnak. Ezen albekezdés gyakorlati végrehajtása a két érintett elnökség közötti megállapodás tárgya.
Az Európai Közösségek költségvetése adott pénzügyi évre vonatkozó vizsgálatának egyedi esetében a Tanácsnak a költségvetés vizsgálatával kapcsolatos napirendi pontok előkészítésével foglalkozó előkészítő szervei (a Coreper kivételével) ülésein azon tagállam küldöttje elnököl, amelyik az adott pénzügyi évet megelőző év második féléves időszakában az elnökséget be fogja tölteni. Ugyanez vonatkozik, a másik elnökséggel egyetértésben, a Tanács üléseinek vezetésére, amikor a kérdéses költségvetési tételekről tárgyalnak. Az érintett elnökségek konzultálnak a gyakorlati intézkedésekről.
(7) Az alábbiakban említett rendelkezésekkel összhangban a Coreper a következő eljárási határozatokat fogadhatja el, amennyiben az azokkal kapcsolatos pontokat legalább három munkanappal az ülés előtt felvették ideiglenes napirendjére. Az említett határidőtől való bármilyen eltéréshez a Coreper egyhangú határozata szükséges (13):
a)
a Tanács ülésének Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartására vonatkozó határozat (az 1. cikk (3) bekezdése);
b)
a Tanács valamely dokumentuma másolatának vagy kivonatának bírósági eljárásban történő bemutatására vonatkozó engedély (a 6. cikk (2) bekezdése);
c)
a Tanácsban zajló nyilvános vita megtartására vagy egy adott, Tanácsban folyó tanácskozás nem nyilvánossá tételére vonatkozó határozat (a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja, valamint (2) és (3) bekezdése);
d)
a szavazások eredményeinek, valamint a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított esetekben történő nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozat;
e)
az írásbeli eljárás alkalmazására vonatkozó határozat (a 12. cikk (1) bekezdése);
f)
a Tanács jegyzőkönyvének jóváhagyása vagy módosítása (a 13. cikk (2) és (3) bekezdése);
g)
határozat valamely szövegnek vagy jogi aktusnak a Hivatalos Lapban való közzétételéről (a 17. cikk (2), (3) és (4) bekezdése);
h)
a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultációra vonatkozó határozat, amennyiben az ilyen konzultációt a Szerződések nem írják elő;
i)
a valamely intézménnyel vagy szervvel folytatott konzultáció határidejének kitűzésére vagy meghosszabbítására vonatkozó határozat;
j)
az EK-Szerződés 251. cikkének (7) bekezdésében említett határidők meghosszabbítására vonatkozó határozat;
k)
a valamely intézménynek vagy szervnek küldendő levél szövegének jóváhagyása.
20. cikk
Az elnökség és a tanácskozások megfelelő lefolyása
(1) Az elnökség biztosítja ezen eljárási szabályzat alkalmazását és ügyel a viták megfelelő lefolyására. Az elnökség különösen ügyel a kibővített Tanács munkamódszereiről szóló V. melléklet rendelkezéseinek betartására és betartatására.
Ezenkívül a viták megfelelő lefolyása biztosításának érdekében, amennyiben a Tanács másként nem határoz, az ülések során rendelkezésre álló idő legjobb kihasználásához szükséges bármilyen megfelelő intézkedést megtehet, így különösen:
a)
korlátozhatja egy adott napirendi pont tárgyalására az ülésteremben jelenlévők küldöttségenkénti létszámát, továbbá eldöntheti, hogy engedélyezi-e a tanácskozás hallgatására szolgáló terem megnyitását;
b)
megállapíthatja a tárgyalandó napirendi pontok sorrendjét és meghatározhatja azok megvitatásának időtartamát;
c)
beoszthatja az egy adott napirendi pont megvitatására szánt időt, így különösen korlátozhatja a résztvevők beszédidejét és meghatározhatja sorrendjüket;
d)
felkérheti a küldöttségeket, hogy a megvitatandó szöveg módosítására vonatkozó javaslataikat egy adott időpont előtt írásban nyújtsák be, adott esetben rövid indokolással;
e)
felkérheti azon küldöttségeket, amelyek egy adott pont, szöveg vagy szövegrész kapcsán teljesen megegyező vagy hasonló álláspontot képviselnek, hogy maguk közül válasszanak ki egyet közös álláspontjuknak az ülésen vagy az ülés előtt írásban történő kifejtésére.
(2) A 19. cikk (4)-(6) bekezdésének, valamint hatáskörének és általános politikai felelősségének sérelme nélkül az elnökséget azon tagállam képviselője segíti, amely a legközelebbi elnökséget betölti. Ez utóbbi az elnökség felkérésére és útmutatásai szerint eljárva szükség esetén helyettesíti az elnökséget, és amennyiben szükséges, átvesz tőle bizonyos feladatokat és biztosítja a Tanács munkájának folyamatosságát.
21. cikk (14) (15)
A bizottságok és munkacsoportok jelentései
Ezen eljárási szabályzat más rendelkezéseinek sérelme nélkül az elnökség úgy szervezi meg a különböző bizottságok és munkacsoportok üléseit, hogy jelentéseik az azokat megvizsgáló Coreper-ülések előtt rendelkezésre álljanak.
Amennyiben sürgősségi megfontolások másképp nem kívánják, úgy az elnökség a következő Coreper-ülésre halasztja azokat a 7. cikk szerinti jogalkotási tevékenységgel kapcsolatos pontokat, amelyek vonatkozásában a bizottság vagy a munkacsoport munkáját legalább öt munkanappal a Coreper-ülés előtt nem fejezte be.
22. cikk
A szövegezés minősége (16)
Annak érdekében, hogy segítse a Tanácsot az általa elfogadott jogi aktusok szövegezése minőségének biztosításában, az 1998. december 22-i, a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló intézményközi megállapodás (17) alapján a Jogi Szolgálat feladata, hogy a megfelelő szakaszban ellenőrizze a javaslatok és jogi aktusok tervezetei szövegezésének minőségét, továbbá hogy szövegezési javaslatokat tegyen a Tanács és szervei számára.
A jogalkotási folyamat egésze során azoknak, akik a Tanács munkájának keretében szövegeket nyújtanak be, különös figyelmet kell fordítaniuk a szövegezés minőségére.
23. cikk
A főtitkár és a Főtitkárság
(1) A Tanácsot a főtitkár irányítása alatt álló Főtitkárság segíti; a főtitkárt a Főtitkárság működéséért felelős főtitkárhelyettes segíti. A főtitkárt és a főtitkárhelyettest a Tanács nevezi ki egyhangú határozattal.
(2) A Főtitkárság szervezetét a Tanács határozza meg (18).
A főtitkár és a főtitkárhelyettes a Tanács felügyelete alatt megtesz minden szükséges intézkedést a Főtitkárság zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében.
(3) A Főtitkárságot szorosan és folyamatosan be kell vonni a Tanács munkájának szervezésébe, koordinálásába és a munka koherenciájának biztosításába, valamint a Tanács 18 hónapos programjának végrehajtásába. Az elnökség felelőssége és irányítása alatt a Főtitkárság segíti az elnökséget a megoldások keresésében.
Az EU-Szerződés rendelkezéseinek megfelelően a főtitkár segíti a Tanácsot és az elnökséget a közös kül- és biztonságpolitikát érintő ügyekben, többek között a különleges képviselők munkájának koordinálásában.
Szükség esetén a főtitkár felkérheti az elnökséget egy bizottság vagy munkacsoport összehívására, különösen a közös kül- és biztonságpolitikát érintő ügyekkel kapcsolatban vagy egy pontnak valamely bizottság vagy munkacsoport napirendjére történő felvételére.
(4) A főtitkár vagy a főtitkárhelyettes benyújtja a Tanácsnak a Tanács kiadásaira vonatkozó előirányzat-tervezetet kellő időben annak biztosításához, hogy teljesülhessenek a pénzügyi rendelkezésekben megállapított határidők.
(5) A főtitkár a főtitkárhelyettes támogatásával teljes mértékben felel a költségvetés »II. szakasz - Tanács« részében szereplő előirányzatok kezeléséért, és minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy azokkal megfelelően gazdálkodjanak. Ő rendelkezik a szóban forgó előirányzatok felhasználásáról az Európai Közösségek költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelően.
24. cikk
Biztonság
A biztonságra vonatkozó szabályokat a Tanács minősített többséggel fogadja el.
25. cikk
Feladatok a megállapodások és egyezmények letéteményeseként
Amennyiben a Tanács főtitkárát jelölik meg az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött megállapodás vagy a Közösség és egy vagy több állam vagy nemzetközi szervezet között megkötött megállapodás, egy, a tagállamok között megkötött egyezmény vagy az EU-Szerződés 34. cikke alapján létrehozott egyezmény letéteményeseként, úgy az említett megállapodásokat vagy egyezményeket megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a Tanács székhelyén kell letétbe helyezni.
Ilyen esetekben a főtitkár látja el a letéteményes feladatát, és biztosítja azt is, hogy az ilyen megállapodások vagy egyezmények hatálybalépésének időpontját a Hivatalos Lapban közzétegyék.
26. cikk
Képviselet az Európai Parlamentben
A Tanácsot az Európai Parlamentben vagy bizottságaiban az elnökség vagy annak hozzájárulásával a következő elnökség vagy a főtitkár képviselheti. E bizottságokban a Tanácsot az elnökség megbízása alapján eljáró főtitkárhelyettes vagy a Főtitkárság magas beosztású tisztviselői is képviselhetik.
A Tanács írásban is közölheti véleményét az Európai Parlamenttel.
27. cikk
A jogi aktusok formájára vonatkozó rendelkezések
A jogi aktusok formájára vonatkozó rendelkezéseket a VI. melléklet tartalmazza.
28. cikk
A Tanácsnak címzett levelek
A Tanácsnak küldött leveleket az elnöknek kell címezni a Tanács székhelyére, a következő címre:
Az Európai Unió Tanácsa
Rue de la Loi/Wetstraat 175
B-1048 Brüsszel
I. MELLÉKLET
A TANÁCS KÜLÖNBÖZŐ FORMÁCIÓINAK JEGYZÉKE
1.
Általános Ügyek és Külkapcsolatok (19)
2.
Gazdasági és Pénzügyek (20)
3.
Bel- és Igazságügy (21)
4.
Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem
5.
Versenyképesség (Belső Piac, Ipar és Kutatás) (22)
6.
Közlekedés, Távközlés és Energia
7.
Mezőgazdaság és Halászat
8.
Környezetvédelem
9.
Oktatás, Ifjúság és Kultúra (23).
Minden egyes tagállam maga dönti el, hogy az EK-Szerződés 203. cikkével összhangban miként képviselteti magát a Tanácsban.
Ugyanazon tanácsi formációban több miniszter is részt vehet teljes jogú tagként; a napirendet és a tanácskozások szervezését ehhez kell igazítani (24).
Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa esetében e tanácsi formáció különböző ülésein az egyes kormányokat a saját választásuk szerinti miniszter vagy államtitkár képviseli.
II. MELLÉKLET
A NYILVÁNOSSÁGNAK A TANÁCS DOKUMENTUMAIHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
Bármely természetes vagy jogi személy hozzáférhet a Tanács dokumentumaihoz az 1049/2001/EK rendeletben megállapított alapelvekre, feltételekre és korlátozásokra, valamint az e mellékletben meghatározott különös rendelkezésekre is figyelemmel.
2. cikk
Harmadik fél dokumentumaival kapcsolatos egyeztetés
(1) Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (5) bekezdése és 9. cikke (3) bekezdése alkalmazásának keretében, és amennyiben a dokumentumnak az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével történő megvizsgálásakor nem egyértelmű, hogy azt nem lehet nyilvánosságra hozni, egyeztetni kell az érintett harmadik féllel, ha:
a)
a dokumentum az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott minősített dokumentum;
b)
a dokumentum valamely tagállamtól származik, és
2001. december 3-a előtt nyújtották be a Tanácsnak, vagy
az érintett tagállam kérte, hogy előzetes hozzájárulása nélkül ne hozzák nyilvánosságra.
(2) Minden egyéb esetben, amennyiben a Tanács harmadik félnek a birtokában lévő dokumentumához történő hozzáféréssel kapcsolatos kérelmet kap, a Főtitkárság az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének alkalmazása keretében egyeztet az érintett harmadik féllel, amennyiben a dokumentumnak az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével történő megvizsgálásakor nem egyértelmű, hogy azt nyilvánosságra lehet-e hozni vagy sem.
(3) A harmadik féllel írásban (ideértve az e-mailt is) kell egyeztetni, és ésszerű határidőt kell neki adni a válaszadásra, figyelembe véve az 1049/2001/EK rendelet 7. cikkében megállapított határidőt. Az (1) bekezdésben említett esetekben a harmadik felet arra kell kérni, hogy véleményét írásban közölje.
(4) Amennyiben a dokumentum nem tartozik az (1) bekezdés a) vagy b) pontjának hatálya alá, és a Főtitkárság a harmadik fél elutasító véleménye alapján nincs meggyőződve arról, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) vagy (2) bekezdését kell alkalmazni, úgy az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.
Amennyiben a Tanács úgy dönt, hogy nyilvánosságra hozza a dokumentumot, úgy az érintett harmadik felet azonnal értesíteni kell írásban a Tanács azon szándékáról, hogy egy legalább 10 munkanapos időszakot követően nyilvánosságra hozza a dokumentumot. Egyidejűleg a harmadik fél figyelmét fel kell hívni az EK-Szerződés 243. cikkére.
3. cikk
A többi intézménytől vagy a tagállamoktól kapott egyeztetés iránti kérelem
Egy másik intézmény vagy valamely tagállam a Tanáccsal történő - egy tanácsi dokumentumot érintő - egyeztetésre irányuló kérelmét e-mailen kell megküldeni az access@consilium.europa.eu címre, vagy faxon a (32-2) 281 63 61 számra.
A Főtitkárság - figyelembe véve az érintett intézmény vagy tagállam által meghozandó határozathoz szükséges határidőt - a Tanács nevében haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül véleményt nyilvánít.
4. cikk
A tagállamokból származó dokumentumok
Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerinti tagállami kérelmeket írásban kell benyújtani a Főtitkársághoz.
5. cikk
Kérelmek továbbítása a tagállamok által
Amennyiben egy tagállam kérelmet továbbít a Tanácshoz, úgy azt az 1049/2001/EK rendelet 7. és 8. cikkének, valamint e melléklet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell feldolgozni. A hozzáférés teljes vagy részleges elutasításának esetében a kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy az esetleges megerősítő kérelmet közvetlenül a Tanácsnak kell címezni.
6. cikk
A kérelmek címzése
A dokumentumokhoz történő hozzáférés iránti kérelmeket írásban a Tanács főtitkárához/a főképviselőhöz kell címezni, levélben a rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, e-mailen az access@consilium.europa.eu címre, vagy faxon a (32-2) 281 63 61 számra.
7. cikk
Az alapkérelmek feldolgozása
Az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a Tanács dokumentumaihoz történő hozzáférésre vonatkozó kérelmeket a Főtitkárság dolgozza fel.
8. cikk
A megerősítő kérelmek feldolgozása
Az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a megerősítő kérelmekről a Tanács határoz.
9. cikk
Díjak
A Tanács dokumentumairól készített másolatokkal és azok elküldésével kapcsolatos díjakat a Főtitkárság állapítja meg.
10. cikk
A Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartása
(1) A Főtitkárság feladata, hogy biztosítsa a nyilvános hozzáférést a tanácsi dokumentumok nyilvántartásához.
(2) A dokumentumokra történő hivatkozások mellett a nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy a 2000. július 1-jét követően elkészített dokumentumok közül melyeket hozták már nyilvánosságra. A dokumentumok tartalmát - a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25) és az 1049/2001/EK rendelet 16. cikkére is figyelemmel - elérhetővé kell tenni az interneten.
11. cikk
A nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhető dokumentumok
(1) E cikket a Tanács valamennyi dokumentumára alkalmazni kell, amennyiben azokat nem minősítették titkosnak, és azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az 1049/2001/EK rendelet 6. cikkének megfelelően írásbeli kérelmet lehessen benyújtani.
(2) E cikk alkalmazásában:
-
»szétosztás«: egy dokumentum végleges változatának továbbítása a Tanács tagjainak, azok képviselőinek vagy küldötteinek,
-
»jogalkotási dokumentum«: olyan dokumentum, amelyet az eljárási szabályzat 7. cikkének értelmében jogalkotási aktus elfogadására irányuló eljárásban készítettek, illetve amely ilyen eljárásban érkezett be.
(3) A Főtitkárság szétosztásuk után a következő dokumentumokat teszi a nyilvánosság számára hozzáférhetővé:
a)
azon dokumentumok, amelyeknek a szerzője nem a Tanács és nem valamely tagállam, és amelyeket szerzőjük hozott vagy szerzőjük beleegyezésével hoztak nyilvánosságra;
b)
a Tanács különböző formációi üléseinek ideiglenes napirendje;
c)
a Tanács által elfogadott és a Hivatalos Lapban való közzétételre szánt minden szöveg.
(4) Amennyiben nyilvánvalóan nem alkalmazandó rájuk az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében megállapított kivételek egyike sem, úgy a Főtitkárság szétosztásuk után a következő dokumentumokat is hozzáférhetővé teheti a nyilvánosság számára:
a)
a bizottságok és a munkacsoportok ideiglenes napirendje;
b)
egyéb dokumentumok, mint például tájékoztató feljegyzések, jelentések, időközi jelentések, a Tanácsban vagy annak előkészítő szervei egyikében folytatott tanácskozások állásáról szóló olyan jelentések, amelyek nem tükrözik a küldöttségek egyéni álláspontjait, a Jogi Szolgálat véleményeinek és hozzájárulásainak kivételével.
(5) A Főtitkárság szétosztásuk után a következő jogalkotási dokumentumokat teszi hozzáférhetővé a nyilvánosság számára a (3) és (4) bekezdésekben említett dokumentumok mellett:
a)
az Európai Unió más intézményei vagy szervei által vagy - az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésére is figyelemmel - valamely tagállam által a Tanácsnak címzett, jogalkotási aktusokra vonatkozó kísérő feljegyzések és levelek másolatai;
b)
a Tanács elé terjesztett, a napirendben olyan napirendi pont alá tartozó dokumentumok, amely az eljárási szabályzat 8. cikkével összhangban »nyilvános tanácskozás« vagy »nyilvános vita« szavakkal van megjelölve;
c)
a Coreperhez és/vagy a Tanácshoz jóváhagyásra benyújtott feljegyzések (»I./A« rész alá és »A« rész alá tartozó naprendi pontokra vonatkozó feljegyzések), valamint azon jogalkotási aktusok tervezetei, amelyekre vonatkoznak;
d)
a Tanács által az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárás során elfogadott határozatok és az egyeztető bizottság által elfogadott közös szövegtervezetek.
(6) Az (5) bekezdés d) pontjában említett határozatok egyikének elfogadását vagy az érintett jogi aktus végleges elfogadását követően a Főtitkárság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi az e jogi aktusra vonatkozó mindazon jogalkotási dokumentumokat, amelyeket az ilyen határozat elfogadása előtt készítettek, és amelyekre nem vonatkozik az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, (2) bekezdésében és (3) bekezdése második albekezdésében meghatározott kivételek egyike sem, mint például a tájékoztató feljegyzéseket, a jelentéseket, az időközi jelentéseket, a Tanácsban vagy annak előkészítő szervei egyikében folytatott tanácskozások állásáról szóló jelentéseket (a tanácskozások eredményei), a Jogi Szolgálat véleményeinek és hozzájárulásainak kivételével.
Valamely tagállam kérelmére e határozat szerint nem teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé az olyan dokumentumokat, amelyekre az első albekezdés vonatkozik, és amelyek e tagállam küldöttségének egyéni álláspontját tükrözik a Tanácsban.
III. MELLÉKLET
A TANÁCSBAN TÖRTÉNŐ SZAVAZÁS SORÁN A SZAVAZATOK SÚLYOZÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYAI
1. cikk
Az EK-Szerződés 205. cikke (4) bekezdésének, az Euratom-Szerződés 118. cikke (4) bekezdésének, valamint az EU-Szerződés 23. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és 34. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához az egyes tagállamoknak a 2006. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó össznépességi adatai a következők:
Tagállam
Népesség
(× 1 000)
Németország
82 500,8
Franciaország
62 370,8
Egyesült Királyság
60 063,2
Olaszország
58 462,4
Spanyolország
43 038,0
Lengyelország
38 173,8
Hollandia
16 305,5
Görögország
11 073,0
Portugália
10 529,3
Belgium
10 445,9
Cseh Köztársaság
10 220,6
Magyarország
10 097,5
Svédország
9 011,4
Ausztria
8 206,5
Dánia
5 411,4
Szlovákia
5 384,8
Finnország
5 236,6
Írország
4 109,2
Litvánia
3 425,3
Lettország
2 306,4
Szlovénia
1 997,6
Észtország
1 347,0
Ciprus
749,2
Luxemburg
455,0
Málta
402,7
Összesen
461 324,0
Küszöbérték (62 %)
286 020,9
2. cikk
(1) A tagállamok minden év szeptember elsejéig továbbítják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának az össznépességükre vonatkozó, folyó év január elsejei adatokat.
(2) A Tanács minden évben január elsejei hatállyal az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja az 1. cikkben szereplő számadatokat. Ezt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.
IV. MELLÉKLET
(1)
Ezen eljárási szabályzat következő rendelkezései alkalmazásában és az olyan határozatok esetében, amelyek meghozatalakor a szerződések értelmében a Tanács vagy a Coreper egy vagy több tagja nem vehet részt a szavazásban, nem lehet figyelembe venni az adott tag vagy tagok szavazatait:
a)
az 1. cikk (3) bekezdésének második albekezdése (egy ülés Brüsszeltől vagy Luxembourgtól eltérő helyen való megtartása);
b)
a 3. cikk (7) bekezdése (az ideiglenes napirendben nem szereplő pont felvétele a napirendre);
c)
a 3. cikk (8) bekezdése (egy olyan »A« pont »B« pontként való megtartása a napirenden, amelyet máskülönben le kellett volna venni a napirendről);
d)
az 5. cikk (2) bekezdése, kizárólag az Európai Központi Bank jelenlétére tekintettel (tanácskozás az Európai Központi Bank jelenléte nélkül);
e)
a 9. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja, továbbá második és harmadik albekezdése (az EU-Szerződés VI. címe szerinti közös állásponttal kapcsolatos szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak, valamint a jegyzőkönyv közös álláspont elfogadásával kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala; a szavazások eredményének, a szavazatok indokolásának, a Tanács jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatoknak és a jegyzőkönyv a (2) bekezdésben említettektől eltérő esetekkel kapcsolatos pontjainak a nyilvánosságra hozatala);
f)
a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (szavazási eljárás megkezdése);
g)
a 12. cikk (1) bekezdése (írásbeli eljárás alkalmazása);
h)
a 14. cikk (1) bekezdése (kivételes esetekben nem az összes nyelven elkészített dokumentumok és tervezetek alapján történő tanácskozásra és határozathozatalra vonatkozó határozat) (26);
i)
a 17. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja (az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése vagy az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése alapján valamely tagállam által előterjesztett kezdeményezés közzé nem tétele a Hivatalos Lapban);
j)
a 17. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének alapján elfogadott közös álláspontok vagy bizonyos irányelvek, határozatok, ajánlások és vélemények közzé nem tétele a Hivatalos Lapban);
k)
a 17. cikk (4) bekezdésének c) pontja (az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat vagy egyezményeket végrehajtó esetleges intézkedések közzététele a Hivatalos Lapban);
l)
a 17. cikk (5) bekezdése (egy nemzetközi megállapodás értelmében létrehozott szerv által meghozott határozatok Hivatalos Lapban való közzététele vagy közzé nem tétele).
(2)
A Tanács vagy a Coreper tagja nem alkalmazhatja ezen eljárási szabályzat következő rendelkezéseit olyan határozatok esetében, amelyekkel kapcsolatban az adott tag a szerződések értelmében nem vehet részt a szavazásban:
a)
a 3. cikk (8) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy »A« pont levételét kérje a napirendről);
b)
a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja szavazási eljárás megkezdését kérje);
c)
a 11. cikk (3) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács valamely tagja egy másik tag képviseletében szavazzon);
d)
a 14. cikk (2) bekezdése (annak lehetősége, hogy a Tanács bármely tagja kifogást emeljen a tanácskozás ellen, amennyiben az esetlegesen javasolt módosítások szövegét az általa megjelölt nyelven nem készítették el).
V. MELLÉKLET
A KIBŐVÍTETT TANÁCS MUNKAMÓDSZEREI
Az ülések előkészítése
1.
Az elnökség gondoskodik arról, hogy az ügy a munkacsoportoktól vagy bizottságoktól csak akkor kerüljön a Coreper elé, ha e szinten ténylegesen ésszerű kilátás van az előrehaladásra, illetve az álláspontok tisztázására. Hasonlóképpen, az ügy csak akkor küldhető vissza a munkacsoporthoz vagy bizottsághoz, amennyiben ez szükséges, és minden esetben kizárólag egy pontosan meghatározott probléma megoldására irányuló megbízással együtt.
2.
Az elnökség megteszi az ülések közötti munka előmozdításához szükséges intézkedéseket. A munkacsoport vagy bizottság egyetértésével például a lehető leghatékonyabb módon megkezdheti az egyedi kérdéseket érintő szükséges konzultációkat annak érdekében, hogy az érintett munkacsoportot vagy bizottságot tájékoztassa az esetleges megoldási lehetőségekről. Írásbeli konzultációkat is folytathat, amelyek során azzal keresi meg a küldöttségeket, hogy azok a munkacsoport vagy bizottság következő ülése előtt írásban reagáljanak egy javaslatra.
3.
A küldöttségek adott esetben előzetesen írásban előterjesztik azokat az álláspontokat, amelyeket a következő ülésen előreláthatólag képviselni fognak. Amennyiben ezen álláspontok valamely szöveg módosítására irányuló javaslatokat tartalmaznak, úgy a küldöttségek javaslatot tesznek a pontos szövegre. Lehetőség szerint az azonos álláspontot képviselő küldöttségek közös írásbeli hozzájárulásokat nyújtanak be.
4.
A Coreper nem foglalkozik újból az ülése előkészítése keretében már véglegesen megtárgyalt ügyekkel. Különösen érvényes ez az »I« napirendi pontokra, a szervezésre és a feldolgozott napirendi pontok sorrendjére vonatkozó információkra, valamint a Tanács jövőbeli üléseinek napirendjére és megszervezésére vonatkozó információkra. Lehetőség szerint az »egyéb ügyek« alá tartozó napirendi pontokat a küldöttségek a Coreper üléseinek előkészítése keretében és nem magában a Coreperben terjesztik elő.
5.
Az elnökség a Coreper üléseinek előkészítése keretében a lehető leghamarabb továbbítja a küldöttségeknek az ezen ülések teljes körű előkészítéséhez szükséges valamennyi információt, beleértve az egyes napirendi pontok megtárgyalásának végére az elnökség által elérni szándékozott célra vonatkozó információt is. Másrészt pedig az elnökség adott esetben arra ösztönzi a küldöttségeket, hogy azok a Coreper üléseinek előkészítése keretében a többi küldöttséget tájékoztassák az általuk a Coreper ülésén képviselni kívánt álláspontról. Mindezek alapján az elnökség véglegesíti a Coreper napirendjét. A körülményektől függően az elnökség gyakrabban is összehívhatja a Coreper üléseinek előkészítésében részt vevő csoportokat.
Az ülések lebonyolítása
6.
Nem vehetők fel olyan pontok a Tanács napirendjére, amelyek csupán a Bizottság vagy a Tanács valamely tagja beszámolójának ismertetésére szolgálnak, kivéve, amennyiben jelentős új kezdeményezések megtárgyalását tervezik.
7.
Az elnökség tartózkodik attól, hogy tisztán tájékoztató jellegű pontokat vegyen fel a Coreper napirendjére. A kérdéses információkat (például más fórumok keretében vagy harmadik államokkal, illetve más szervekkel folytatott tanácskozások eredményeiről, eljárási vagy szervezési kérdésekről szóló információk stb.) ehelyett a Coreper üléseinek előkészítése keretében kell a küldöttségeknek - lehetőség szerint írásban - továbbítani, és azokkal a Coreper ülésein már nem kell újra foglalkozni.
8.
Az ülések kezdetekor az elnökség ismerteti az ülés lefolyását érintő további szükséges információkat és különösen azon időkeretet, amelyet előreláthatólag az egyes napirendi pontok megtárgyalására szán. Mindeközben kerüli a hosszú bevezetőket, és tartózkodik a küldöttségek számára már ismert információk megismétlésétől.
9.
A tartalmi kérdések megtárgyalásának kezdetekor az elnökség - a szükséges tárgyalási forma függvényében - ismerteti a küldöttségekkel a kérdéses napirendi ponthoz történő hozzászólásaik maximális időtartamát. Az esetek többségében a hozzászólások időtartama nem haladhatja meg a két percet.
10.
Elvben kerülni kell azt, hogy a jelenlévők mindegyike hozzászóljon az adott tárgyalási ponthoz; e gyakorlat csak kivételes körülmények között és különleges kérdések tekintetében alkalmazható, amely esetekben az elnökség meghatározza a hozzászólások maximális időtartamát.
11.
Az elnökség lehetőség szerint az ügy érdemi tárgyalására helyezi a hangsúlyt, így különösen arra kéri a küldöttségeket, hogy azok kompromisszumon alapuló szövegtervezetekről, illetve egyedi javaslatokról nyilvánítsanak véleményt.
12.
Az ülések folyamán, illetve azok befejezésekor az elnökség tartózkodik a tárgyalások során elhangzottak hosszan tartó összegzésétől, és ez irányú tevékenységét csupán az elért - tartalmi és/vagy eljárási - eredmények rövid összefoglalására korlátozza.
13.
A küldöttségeknek kerülniük kell az előzőleg felszólalók által már említett megjegyzések megismétlését. Hozzászólásaiknak rövidnek, érdeminek és lényegre törőnek kell lenniük.
14.
Az ugyanazon véleményt képviselő küldöttségeket ösztönözni kell a konzultációra annak érdekében, hogy egy adott kérdésre vonatkozó közös álláspontjukat egyetlen felszólaló útján ismertessék.
15.
A szövegek megtárgyalásánál - egy adott javaslat puszta elutasítása helyett - a küldöttségek írásban konkrét szövegezési javaslatokat terjesztenek elő.
16.
Az elnökség ezzel ellentétes rendelkezésének hiányában egy meghatározott javaslattal való egyetértésük esetén a küldöttségek tartózkodnak a felszólalástól; ilyenkor a hozzászólás hiányát elvben beleegyezésnek kell tekinteni.
VI. MELLÉKLET
A JOGI AKTUSOK FORMÁJÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
A. A rendeletek formája
1.
Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeleteknek és a Tanács rendeleteinek tartalmazniuk kell:
a)
a címben a »rendelet« szót, a sorszámot, az elfogadás időpontját és a tárgy megjelölését;
b)
az »Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa«, illetve az »Európai Unió Tanácsa« megjelölést;
c)
a hivatkozásokat azon rendelkezésekre, amelyek alapján a rendeletet elfogadták, és amelyeket a »tekintettel« szóval kell bevezetni;
d)
a hivatkozást a benyújtott javaslatokra, a beszerzett véleményekre és a lefolytatott konzultációkra;
e)
a rendelet indokolását, amelyet a »mivel« szóval kell bevezetni; a preambulumbekezdéseket számozni kell;
f)
az »elfogadták ezt a rendeletet«, illetve »elfogadta ezt a rendeletet« megjelölést, amelyet a rendelet rendelkező része követ.
2.
A rendeletek cikkekre tagolódnak, amelyeket szükség szerint fejezetekbe és szakaszokba kell csoportosítani.
3.
A rendeletek utolsó cikkében meg kell határozni a hatálybalépés időpontját, amennyiben ez a kihirdetést követő huszadik napot megelőző vagy azt követő időpont.
4.
A rendeletek utolsó cikkét a következők követik:
a)
i.
az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban« megjelölés,
vagy
ii.
az »Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően« megjelölés azon esetekben, amikor egy jogi aktus nem alkalmazandó minden tagállamra vagy tagállamban (27);
b)
a »Kelt …-ban/-ben« megjelölés, amelyet a rendelet elfogadásának időpontja követ,
és
c)
i.
az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek esetében a következő megjelölés:
»az Európai Parlament részéről
az elnök
a Tanács részéről
az elnök«
amelyet az Európai Parlament elnökének neve és a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ;
ii.
a Tanács rendelete esetében a következő megjelölés:
»a Tanács részéről
az elnök«
amelyet a Tanácsban a rendelet elfogadásának időpontjában hivatalban lévő elnök neve követ.
B. Irányelvek, határozatok, ajánlások és vélemények formája (EK-Szerződés)
1.
Az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott irányelveknek és határozatoknak, valamint a Tanács irányelveinek és határozatainak a címben tartalmazniuk kell az »irányelv«, illetve »határozat« szót.
2.
A Tanács által kiadott ajánlásoknak és véleményeknek a címben tartalmazniuk kell az »ajánlás«, illetve »vélemény« szót.
3.
A fenti A. szakaszban a rendeletek vonatkozásában megadott rendelkezéseket - az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel - az irányelvekre és határozatokra értelemszerűen alkalmazni kell.
C. Az EU-Szerződés 12. cikkében említett, az Európai Tanács közös stratégiáinak, az együttes fellépéseknek és a közös álláspontoknak a formájában
Az EU-Szerződés 12. cikke szerinti közös stratégiáknak, együttes fellépéseknek, illetve közös álláspontoknak a címében értelemszerűen fel kell tüntetni a következőket:
a)
»Az Európai Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös stratégia« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;
b)
»A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), az »együttes fellépés« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;
c)
»A Tanács«, a sorszám (év/szám/KKBP), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése.
D. Az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett közös álláspontok, kerethatározatok, határozatok és egyezmények formája
Az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése szerinti közös álláspontoknak, kerethatározatoknak, határozatoknak, illetve egyezményeknek a címében értelemszerűen fel kell tüntetni a következőket:
a)
»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »közös álláspont« kifejezés, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;
b)
»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »kerethatározat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;
c)
»A Tanács«, a sorszám (év/szám/IB), a »határozat« szó, az elfogadás időpontja és a tárgy megjelölése;
d)
»A Tanács által az EU-Szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott egyezmény« és a tárgy megjelölése.
”
2. cikk
Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba. A határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
A Tanács első 18 hónapos programját a 2007 januárjában kezdődő időszakra kell megalkotni.
Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 15-én.