RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 83/2005
af 18. januar 2005
om ændring af forordning (EF) nr. 2604/2000 vedrørende import af polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Republikken Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Indien, Indonesien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand.
2. Nuværende undersøgelse
(2)
Kommissionen offentliggjorde den 22. maj 2003 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen til Fællesskabet af PET med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan (»de pågældende lande«).
(3)
Interimsundersøgelsen blev indledt efter en anmodning indgivet i april 2003 af »Association of Plastic Manufacturers in Europe« (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 80 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af PET. Anmodningen indeholdt tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at der fandt dumping sted og forvoldtes skade, og at de eksisterende foranstaltninger ikke længere var tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping. De forelagte beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledningen af en komplet interimsundersøgelse af de eksisterende foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen.
(4)
Ansøgeren trak sin anmodning om interimsundersøgelsen tilbage den 30. juni 2004.
(5)
På baggrund af de foreliggende beviser og de foreløbige resultater, der allerede var opnået i løbet af undersøgelsen, blev det alligevel fastslået, at det var berettiget at fortsætte undersøgelsen på eget initiativ angående spørgsmålet om dumping. Det blev også fastslået, at interimsundersøgelsen skulle stoppe med hensyn til alle andre aspekter af undersøgelsen efter tilbagetrækningen af anmodningen. Denne fremgangsmåde blev meddelt alle interesserede parter, og ingen af dem fremsatte bemærkninger.
3. Andre procedurer
(6)
Kommissionen offentliggjorde den 22. maj 2003 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af PET med oprindelse i Australien, Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Pakistan.
(7)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 306/2004 (5) en midlertidig antidumpingtold på importen af PET med oprindelse i Australien, Kina og Pakistan. Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1467/2004 (6) en endelig antidumpingtold på importen af PET med oprindelse i Australien og Kina og afsluttede proceduren vedrørende importen af PET med oprindelse i Pakistan.
4. Parter, der er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionens tjenestegrene underrettede officielt ansøgeren, de EF-producenter, der var med i klagen, de øvrige EF-producenter, eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere såvel som de sammenslutninger, de vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for Republikken Korea og Taiwan om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
EF-producenterne, repræsenteret af ansøgeren, andre samarbejdsvillige EF-producenter, eksporterende producenter, importører, leverandører, brugere og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede om det, fik lejlighed til at blive hørt.
(10)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, som gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de syv EF-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren, fire andre EF-producenter, tre eksporterende producenter i Republikken Korea, herunder et selskab, som i øjeblikket ikke er omfattet af en individuel toldsats, fire eksporterende producenter i Taiwan, herunder et selskab, som i øjeblikket ikke er omfattet af en individuel toldsats, to leverandører, to forretningsmæssigt forbundne importører, fire ikke-forbundne importører og ni ikke-forbundne brugere i Fællesskabet.
(11)
I indledningsmeddelelsen blev det angivet, at der måske kunne blive anvendt stikprøver i denne undersøgelse. Men da antallet af eksporterende producenter i de pågældende lande, som tilkendegav, at de var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(12)
Kommissionens tjenestegrene indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som de anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der fandt dumping sted og forvoldtes skade som følge heraf, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
EF-producenter
-
Aussapol SpA, San Giorgio Di Nogaro (UD), Italien
-
Brilen SA, Zaragoza, Spanien
-
Catalana di Polimers, Barcelona, Spanien
-
Dupont Sabanci SA, Middlesbrough, Det Forenede Kongerige
-
INCA International, Milano, Italien
-
KoSa, Frankfurt am Main, Tyskland
-
M & G Finanziaria Industriale, Milano, Italien
-
Tergal Fibres, Gauchy, Frankrig
-
VPI SA, Athen, Grækenland
-
Voridian, Rotterdam, Nederlandene
-
Wellman PET Resins, Arnhem, Nederlandene
b)
Eksporterende producenter/eksportører i Republikken Korea
-
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, Seoul
-
SK Chemicals Co. Ltd, Seoul
-
KP Chemical Corp., Seoul
c)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Far Eastern Textile Ltd, Taipei
-
Shinkong Synthetic Fibers Corp., Taipei
-
Hualon Corp., Taipei
d)
Forretningsmæssigt forbundne importører
-
SK Networks, Seoul, Republikken Korea
-
SK Global (Belgium) N.V., Antwerpen, Belgien
e)
Ikke-forbundne importører
-
Mitsubishi Chemicals, Düsseldorf, Tyskland
-
Helm AG, Hamburg, Tyskland
-
Global Services International, Milano, Italien
-
SABIC Italia, Milano, Italien
f)
Leverandører i Fællesskabet
-
Interquisa SA, Madrid, Spanien
-
BP Chemicals, Sunbury-on-Thames, Det Forenede Kongerige
g)
Brugere i Fællesskabet
-
Danone Waters Group, Paris, Frankrig
-
Aqua Minerale San Benedetto, Scorze (VE), Italien
-
RBC Cobelplast Mononate, Varese, Italien
-
Nestlé Espana SA, Barcelona, Spanien.
5. Undersøgelsesperiode
(13)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2002 til den 31. marts 2003 (»undersøgelsesperioden«).
6. Den pågældende vare og samme vare
6.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalat (PET) med en viskositetskoefficient på 78 ml/g eller derover ifølge ISO-standard 1628-5 og med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 3907 60 20.
6.2. Samme vare
(15)
Som i den oprindelige undersøgelse konstateredes det, at PET fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Republikken Korea og Taiwan og PET fremstillet og eksporteret til Fællesskabet har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor, at alle typer PET med en visikositetskoefficient på 78 ml/g eller derover er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
B. DUMPING
1. Generel metode
(16)
Den nedenfor anførte generelle metode blev anvendt for alle eksporterende producenter i Republikken Korea og Taiwan og er den samme som den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. I redegørelsen for resultaterne vedrørende dumping for hvert enkelt af de pågældende lande er det derfor kun beskrevet, hvad der er specifikt for hvert eksportland.
1.1. Normal værdi
(17)
Med henblik på fastsættelsen af den normale værdi blev det først fastslået for hver eksporterende producent, om det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev salg på hjemmemarkedet anset for at være repræsentativt, når den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgjorde mindst 5 % af den pågældendes samlede eksportmængde til Fællesskabet.
(18)
Derefter blev det fastslået, hvilke typer PET der solgtes på hjemmemarkedet af selskaber med et overordnet repræsentativt salg på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Fællesskabet.
(19)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på deres hjemmemarkeder, og som det konstateredes var direkte sammenlignelige med den type PET, der solgtes til eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet af en bestemt type PET blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende type i undersøgelsesperioden udgjorde 5 % eller derover af det samlede salg af den tilsvarende sammenlignelige type PET til eksport til Fællesskabet.
(20)
Ved at fastlægge andelen af fortjenstgivende salg af den pågældende type PET til uafhængige kunder blev det også undersøgt, om salget på hjemmemarkedet af hver type PET kunne anses for at være foregået i normal handel. I tilfælde, hvor salgsmængden af en type PET, der blev solgt til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og i tilfælde, hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på hele hjemmemarkedssalget af den pågældende type i undersøgelsesperioden, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af den pågældende type PET udgjorde 80 % eller derunder af det samlede salg af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at salget udgjorde 10 % eller mere af det samlede salg af den pågældende type.
(21)
Det blev fastslået, at det fortjenstgivende salg af alle typer PET udgjorde 10 % eller derover af det samlede salg af den pågældende type.
1.2. Eksportpris
(22)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller som skulle betales.
(23)
I tilfælde, hvor varerne solgtes via en forbundet importør, blev eksportprisen beregnet på grundlag af den pågældende forbundne importørs videresalgspriser til uafhængige kunder. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, der påløb mellem importen og videresalget for den pågældende importør, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Der blev fastsat en passende fortjenstmargen på grundlag af oplysninger fra ikke-forbundne samarbejdsvillige forhandlere/importører, som arbejder på markedet i Fællesskabet.
1.3. Sammenligning
(24)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der foretaget justering for forskelle, som påvirkede prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev indrømmet passende justeringer i alle tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, korrekte og veldokumenterede.
1.4. Dumpingmargen
(25)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der beregnet en dumpingmargen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris.
(26)
For de lande, hvor det blev konstateret, at samarbejdsniveauet var højt (over 80 %), og hvor der ikke var nogen grund til at antage, at eksporterende producenter undlod at samarbejde, blev restdumpingmargenen fastsat på samme niveau som for det samarbejdsvillige selskab med den højeste dumpingmargen for at sikre effektive foranstaltninger.
(27)
For de lande, hvor det konstateredes, at samarbejdsniveauet var lavt, blev restdumpingmargenen fastsat i henhold til artikel 18 i grundforordningen, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
2. Republikken Korea
(28)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre eksporterende producenter, hvoraf den ene ikke eksporterede PET til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, og to importører, der var forbundet med en af de eksporterende producenter. Det blev fastslået, at de samarbejdsvillige eksportører tegnede sig for hele eksporten af den pågældende vare fra Korea i undersøgelsesperioden.
2.1. Normal værdi
(29)
For alle typer PET, der blev eksporteret af de koreanske eksporterende producenter, var det muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.
2.2. Eksportpris
(30)
En af de koreanske eksporterende producenter eksporterede varer til Fællesskabet både direkte til uafhængige kunder og via forbundne importører i Korea og Fællesskabet. I sidstnævnte tilfælde var det derfor nødvendigt at fastsætte en beregnet eksportpris i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.
2.3. Sammenligning
(31)
For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og påvistes berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. På dette grundlag blev der indrømmet justering for forskelle i transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger, emballeringsomkostninger, toldafgifter og bankgebyrer.
2.4. Dumpingmargen
(32)
Som omhandlet i artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare.
(33)
Det fremgik af sammenligningen, at der enten ikke forekom dumping, eller at der kun forekom dumping i ubetydeligt omfang i forbindelse med de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dumpingmargenerne er følgende udtrykt i procent af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
-
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd: 1,2 %
-
SK Chemicals Co. Ltd: 0,0 %
-
KP Chemical Corp.: 0,1 %.
(34)
To kendte koreanske eksporterende producenter af PET, som i øjeblikket er omfattet af en individuel toldsats, påviste, at de ikke havde haft nogen eksport i undersøgelsesperioden. De pågældende eksportører forelagde ikke nogen dokumentation for, at en omvurdering af deres dumpingmargener var berettiget.
(35)
På baggrund af de koreanske selskabers høje samarbejdsniveau (jf. betragtning 28) blev resttolden fastsat til niveauet for det samarbejdsvillige selskab med den højeste dumpingmargen i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er skitseret i betragtning 26. Niveauet er det samme som i den oprindelige undersøgelse.
3. Taiwan
(36)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra fire eksporterende producenter, hvoraf den ene ikke eksporterede PET til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Det blev fastslået, at de samarbejdsvillige eksportører tegnede sig for under 60 % af eksporten fra Taiwan af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
3.1. Normal værdi
(37)
For alle typer PET, der eksporteredes af taiwanske eksporterende producenter, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.
3.2. Eksportpris
(38)
Eksportpriserne blev fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
3.3. Sammenligning
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, som det hævdedes og blev påvist berørte priserne og prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. På dette grundlag blev der indrømmet justering for forskelle i transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger, emballeringsomkostninger, toldafgifter og bankgebyrer.
3.4. Dumpingmargen
(40)
I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare.
(41)
Sammenligningen viste, at der forekom dumping i forbindelse med to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dumpingmargenerne er følgende udtrykt i procent af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
-
Far Eastern Textile Ltd: 0,0 %
-
Shinkong Synthetic Fibers Corp.: 3,1 %
-
Hualon Corp.: 9,6 %.
(42)
En eksporterende producent, der i øjeblikket er omfattet af en individuel toldsats, samarbejdede i forbindelse med denne procedure, selv om den pågældende ikke havde haft noget eksportsalg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. På grundlag af de indgivne oplysninger blev det anset for hensigtsmæssigt ikke at ændre dumpingmargenen for den pågældende, fordi der ikke blev indgivet oplysninger, som viste, at en omvurdering af den pågældendes dumpingmargen var berettiget.
(43)
Der er en kendt taiwansk eksportør af PET, som i øjeblikket er omfattet af en individuel toldsats, men som ikke samarbejdede i forbindelse med denne procedure. Det blev anset for passende ikke at fastsætte nogen individuel toldsats for denne eksportør for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje. Mere vigtigt var det, at der ikke var data til rådighed, som ville have givet mulighed for at fastsætte en individuel toldsats.
(44)
På baggrund af dette og det lave samarbejdsniveau blandt taiwanske selskaber (jf. betragtning 36) blev restdumpingmargenen fastsat i henhold til artikel 18 i grundforordningen som nævnt i betragtning 27.
(45)
Restdumpingmargenen blev beregnet på grundlag af foreliggende data fra Eurostat og fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og er følgende udtrykt i procent af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
-
Taiwan: 20,1 %.
C. VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE
(46)
I overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen blev det også undersøgt, om de ændrede omstændigheder i forhold til den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping med rimelighed kunne anses for at ville vare ved.
1. Republikken Korea
(47)
For de selskaber, som eksporterede i undersøgelsesperioden og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, viste denne fornyede undersøgelse, at deres dumpingmargener enten forblev på eller faldt til et ubetydeligt niveau (de minimis). Den vigtigste grund til dette var, at mens den normale værdi og hjemmemarkedspriserne for disse selskaber var steget sammenlignet med data fra den oprindelige undersøgelse, var salgspriserne på markedet i Fællesskabet steget med en større margen. Det konstateredes således, at eksportpriserne i Fællesskabet i gennemsnit var 53 % højere i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse i forhold til de eksportpriser, der konstateredes i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Der blev ikke fundet tegn på, at disse ændringer ikke ville vare ved. Det skal også bemærkes, at disse selskaber havde en høj kapacitetsudnyttelse, over 80 % i undersøgelsesperioden. Selskaberne har desuden ingen planer om at øge den eksisterende kapacitet, hvilket begrænser omfanget af fremtidige ændringer i omstændighederne. Det fastslås derfor, at denne situation sandsynligvis ikke vil ændre sig hvad angår eksportpriser og -mængde.
(48)
Et selskab, som ikke eksporterede til Fællesskabet i løbet af den oprindelige undersøgelse, samarbejdede og eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet i løbet af nærværende undersøgelse. Det konstateredes, at dumpingmargenen for dette selskab også var ubetydelig (de minimis). Den normale værdi såvel som hjemmemarkeds- og eksportpriser for dette selskab var også i samme størrelsesorden som for de to andre samarbejdsvillige selskaber.
(49)
For de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev der ikke fundet nogen dokumentation, som kunne berettige en ændring i deres told som nævnt i betragtning 34. Det skal også nævnes, at der konstateredes et bredt udsnit af dumpingmargener i den oprindelige undersøgelse (1,4 % til 55,8 %), hvilket tyder på store forskelle i de koreanske selskabers adfærd hvad angår dumping. Derfor er det ikke muligt at konkludere, at resultaterne vedrørende ubetydelige (de minimis) dumpingmargener for de producenter, der eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, er repræsentative for eksportører, som ikke gjorde det. Med hensyn til disse selskaber er der således ikke nogen dokumentation for, at en revision af deres nuværende antidumpingtold er berettiget, og der foreligger heller ikke data, som giver mulighed for at beregne en revideret individuel margen for dem. De berørte parter blev underrettet om disse afgørelser, og ingen af dem fremsatte bemærkninger eller indgav yderligere oplysninger.
2. Taiwan
(50)
Tre af de fire selskaber i Taiwan, som i øjeblikket er omfattet af en individuel toldsats, samarbejdede i forbindelse med den nuværende undersøgelse. For et af selskaberne viste denne undersøgelse, at dets dumpingmargen var faldet til et ubetydeligt niveau (de minimis). For et andet selskab faldt dumpingmargenen fra 7,8 % i den oprindelige undersøgelse til 4,6 % i den nuværende undersøgelse. På linje med situationen i Republikken Korea var den vigtigste grund til dette, at mens den normale værdi og hjemmemarkedspriserne for disse selskaber var steget i sammenligning med data fra den oprindelige undersøgelse, var salgspriserne til markedet i Fællesskabet steget med en større margen. For Taiwan konstateredes det, at eksportpriserne til Fællesskabet i gennemsnit var 42 % højere i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse i forhold til de eksportpriser, der konstateredes i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Det konstateredes også for disse selskaber, at deres kapacitetsudnyttelse lignede de koreanske selskabers. De har heller ikke nogen planer om at øge deres kapacitet.
(51)
Det tredje samarbejdsvillige selskab, der i øjeblikket er omfattet af en individuel toldsats, fremlagde dokumentation for, at det ikke eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse.
(52)
Desuden udviste et selskab i Taiwan, der ikke eksporterede til Fællesskabet i løbet af den oprindelige undersøgelse, også samarbejdsvilje i denne undersøgelse. Dumpingmargenen for dette selskab er 10,7 %.
(53)
For de tre samarbejdsvillige producenter, som eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden for den nuværende undersøgelse, er der ingen grund til at antage, at de ændringer, der er sket mellem den nuværende og den oprindelige undersøgelse, navnlig stigningen i eksportpriserne til Fællesskabet, ikke vil vare ved. Det fastslås derfor, at dumpingmargenerne for disse selskaber, beregnet på grundlag af data, der er indgivet i denne undersøgelse, er pålidelige.
(54)
Med hensyn til den producent, som samarbejdede, men som ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse, er der ikke nogen dokumentation, der tyder på, at en revision af den pågældendes nuværende told er berettiget. Det anses derfor for passende at lade den nuværende margen være uændret. Med hensyn til situationen for Korea foreligger der ingen data, som giver mulighed for at beregne en revideret individuel margen for dette selskab. Igen fremsatte den berørte part ikke bemærkninger eller indgav yderligere oplysninger efter at være blevet underrettet.
D. FORSLAG TIL ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(55)
På baggrund af konklusionerne om dumping og de ændrede omstændigheders varige karakter bør de nuværende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan ændres for at afspejle de nye dumpingmargener, der er konstateret.
(56)
Det forhold, at PET-priserne kan svinge på linje med svingningerne i råoliepriser, bør ikke føre til en højere told. Det blev derfor anset for passende, at den ændrede told skal antage form af et specifikt beløb pr. ton. Denne fremgangsmåde blev fulgt i den oprindelige undersøgelse.
(57)
De individuelle toldsatser for selskaberne blev fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de selskaber, der specifikt er nævnt i den operative del af denne forordning. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den operative del af forordningen, herunder også af forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for »alle andre selskaber«.
(58)
De foreslåede antidumpingtoldsatser for de selskaber, der eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, er følgende:
Land
Selskab
Dumpingmargen
Antidumpingtoldsats
Foreslået told
(EUR/ton)
Republikken Korea
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd
1,2 %
0,0 %
0
SK Chemicals Co. Ltd
0,0 %
0,0 %
0
KP Chemical Corp.
0,1 %
0,0 %
0
Taiwan
Far Eastern Textile Ltd
0,0 %
0,0 %
0
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
3,1 %
3,1 %
24,5
Hualon Corp.
9,6 %
9,6 %
81,9
(59)
På linje med den ændrede restdumpingmargen som nævnt i betragtning 45 bør restantidumpingtolden for Taiwan forhøjes til 143,4 EUR pr. ton.
E. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(60)
Interesserede parter blev underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af den gældende forordning. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Tabellen i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2604/2000 erstattes med følgende tabel:
»Land
Antidumpingtold
(EUR/ton)
Taric-tillægskode
Indien
181,7
A999
Indonesien
187,7
A999
Malaysia
160,1
A999
Korea
148,3
A999
Taiwan
143,4
A999
Thailand
83,2
A999«
2. Tabellen i artikel 1, stk. 3, erstattes med følgende tabel:
»Land
Selskab
Antidumpingtold
(EUR/ton)
Taric-tillægskode
Indien
Pearl Engineering Polymers Limited
130,8
A182
Indien
Reliance Industries Limited
181,7
A181
Indien
Elque Polyesters Limited
200,9
A183
Indien
Futura Polymers Limited
161,2
A184
Indonesien
P.T. Bakrie Kasei Corporation
187,7
A191
Indonesien
P.T. Indorama Synthetics Tbk
92,1
A192
Indonesien
P.T. Polypet Karyapersada
178,9
A193
Malaysia
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
36,0
A186
Malaysia
MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.
160,1
A185
Republikken Korea
Daehan Synthetic Fiber Co., Limited
0
A194
Republikken Korea
Honam Petrochemical Corporation
101,4
A195
Republikken Korea
SK Chemicals Co., Limited
0
A196
Republikken Korea
Tongkong Corporation
148,3
A197
Republikken Korea
KP Chemical Corporation
0
A577
Taiwan
Far Eastern Textile Limited
0
A188
Taiwan
Tuntex Distinct Corporation
69,5
A198
Taiwan
Shingkong Synthetic Fibers Corporation
24,5
A189
Taiwan
Hualon Corporation
81,9
A578
Thailand
Thai Shingkong Industry Corporation Limited
83,2
A190
Thailand
Indo Pet (Thailand) Ltd
83,2
A468«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2005.
A TANÁCS 83/2005/EK RENDELETE
(2005. január 18.)
a többek között a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó 2604/2000/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
kintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2604/2000/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: „végleges rendelet”) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó polietilén-tereftalátokra (a továbbiakban: „PET”).
2. Jelenlegi vizsgálat
(2)
2003. május 22-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette értesítését (3), miszerint közbenső felülvizsgálatot indít a Koreai Köztársaságból és Tajvanból (a továbbiakban: „érintett országok”) származó, és a Közösségbe irányuló PET importjára vonatkozó dömpingellenes intézkedések vonatkozásában.
(3)
A közbenső felülvizsgálatot az Európai Műanyaggyártók Szövetsége (a továbbiakban: „kérelmező”) által 2003. áprilisban benyújtott kérelemre indították, amely szövetség a többséget, jelen esetben a teljes közösségi PET-gyártás 80 %-át képviseli. A kérelem elegendő egyértelmű, első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot tartalmazott azt illetően, hogy dömping és kár következett be, illetve, hogy a meglévő intézkedések nem elégségesek a károkozó dömping megakadályozására. A benyújtott bizonyítékokat elegendőnek ítélték az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a meglévő intézkedéseket érintő teljes közbenső felülvizsgálat kezdeményezéséhez.
(4)
2004. június 30-án a kérelmező visszavonta a közbenső felülvizsgálat iránti kérelmét.
(5)
Mindemellett úgy ítélték meg, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok és a vizsgálat során szerzett előzetes eredmények fényében a vizsgálat csak a dömpingre vonatkozó részének ex officio folytatása indokolt. A felülvizsgálat egyéb részeinek tekintetében úgy találták, hogy a közbenső felülvizsgálatot a kérelem visszavonását követően be kell fejezni. Erről az érintett feleket értesítették, de egyiküktől sem érkezett észrevétel.
3. Egyéb eljárások
(6)
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) közzétett értesítés útján a Bizottság 2003. május 22-én bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást kezdeményez az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó PET-fólia Közösségbe irányuló importjára vonatkozóan.
(7)
A Bizottság a 306/2004/EK rendelettel (5) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó PET behozatalára. Az 1467/2004/EK rendelettel (6) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából és a Kínai Népköztársaságból származó PET importjára, továbbá eltörölte a Pakisztánból származó PET behozatalára vonatkozó eljárást.
4. A vizsgálat érintett felei
(8)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a panaszban szereplő közösségi gyártókat, a többi közösségi gyártót, az exportáló gyártókat, importőröket, beszállítókat és felhasználókat, illetve az érintett társaságokat, a Koreai Köztársaság és Tajvan képviselőit. Az érintett feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy véleményüket írásban közöljék, valamint meghallgatást kérelmezzenek a kezdeményezés indításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(9)
A kérelmező által képviselt gyártók, egyéb együttműködő közösségi gyártók, exportáló gyártók, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói társaságok kifejezték álláspontjukat. Az érdekelt feleket, kérelemre, meghallgatták.
(10)
Kérdőíveket küldtek minden ismert érintett félnek és minden olyan egyéb vállalkozásnak, amely a kezdeményezésről szóló értesítésben megjelölt határidőn belül jelezte erre vonatkozó igényét. Válasz érkezett a kérelmező által képviselt hét közösségi gyártótól; négy más közösségi gyártótól; három exportáló gyártótól a Koreai Köztársaságból, köztük egy vállalkozástól, amelyre jelenleg nem alkalmaznak egyedi vámtételt; négy tajvani exportáló gyártótól, köztük egy vállalkozástól, amelyre jelenleg nem alkalmaznak egyedi vámtételt; két beszállítótól, két kapcsolódó importőrtől, négy független importőrtől és négy közösségi független felhasználótól.
(11)
A kezdeményezésről szóló értesítésben jelezték, hogy a vizsgálat során mintavétel alkalmazható. Mivel azonban az érintett országokban az együttműködésre hajlandó exportáló gyártók száma a vártnál alacsonyabb volt, úgy döntöttek, hogy a mintavételre nincs szükség.
(12)
A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping és az abból eredő kár megállapításához szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett az érintett vállalkozás üzemeiben.
a)
Közösségi gyártóku:
-
Aussapol SpA, San Giorgio Di Nogaro (UD), Olaszország
-
Brilen SA, Zaragoza, Spanyolország
-
Catalana di Polimers, Barcelona, Spanyolország
-
Dupont Sabanci SA, Middlesbrough, Egyesült Királyság
-
INCA International, Milánó, Olaszország
-
KoSa, Frankfurt am Main, Németország
-
M & G Finanziaria Industriale, Milánó, Olaszország
-
Tergal Fibres, Gauchy, Franciaország
-
VPI SA, Athén, Görögország
-
Voridian, Rotterdam, Hollandia
-
Wellman PET Resins, Arnhem, Hollandia;
b)
Koreai exportáló gyártók/exportőrök:
-
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, Szöul
-
SK Chemicals Co. Ltd, Szöul
-
KP Chemical Corp., Szöul;
c)
Tajvani exportáló gyártók:
-
Far Eastern Textile Ltd, Taipei
-
Shinkong Synthetic Fibers Corp., Taipei
-
Hualon Corp., Taipei;
d)
Nem független importőrök:
-
SK Networks, Szöul, Koreai Köztársaság
-
SK Global (Belgium) N.V., Antwerpen, Belgium;
e)
Független importőrök:
-
Mitsubishi Chemicals, Düsseldorf, Németország
-
Helm AG, Hamburg, Németország
-
Global Services International, Milánó, Olaszország
-
SABIC Italia, Milánó, Olaszország;
f)
Közösségi beszállítók:
-
Interquisa SA, Madrid, Spanyolország
-
BP Chemicals, Sunbury-on-Thames, Egyesült Királyság;
g)
Közösségi felhasználók:
-
Danone Waters Group, Párizs, Franciaország
-
Aqua Minerale San Benedetto, Scorze (VE), Olaszország
-
RBC Cobelplast Mononate, Varese, Olaszország
-
Nestlé Espana SA, Barcelona, Spanyolország.
5. Vizsgálati időszak
(13)
A dömping vizsgálata a 2002. április 1-jétől 2003. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki.
6. Az érintett termékek és a hasonló termékek
6.1. Az érintett termék
(14)
Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz polietilén-tereftalát („PET”), amelynek viszkozitási együtthatója legalább 78 ml/g, az 1628-5 ISO-szabvány szerint a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származik, és a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható be.
6.2. Hasonló termék
(15)
Csakúgy, mint az eredeti vizsgálat során, most is megállapították, hogy a Koreai Köztársaság és Tajvan hazai piacán előállított és értékesített PET, valamint az ott előállított és a Közösségbe exportált PET megegyezik alapvető fizikai és kémiai jellemzőiben, illetve felhasználásában. Ezért megállapítják, hogy a 78 mg/l vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET-típusok az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonlóak.
B. DÖMPING
1. Általános módszer
(16)
Az alább megfogalmazott általános módszert alkalmazták az összes, Koreai Köztársaságban és Tajvanban működő exportáló gyártóra, továbbá megegyezik az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszerrel. Ezért a dömpinggel kapcsolatos eredmények országonkénti bemutatása csak az egyes exportáló országokra sajátos jellemzőket írja le.
1.1. Rendes érték
(17)
A rendes érték megállapítását illetően a Bizottság első lépésben minden egyes gyártónál felmérte, mennyiben tekinthető reprezentatívnak az adott vállalkozás összes hazai polietilén-tereftalát-értékesítése a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéshez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hazai értékesítés reprezentatívnak tekinthető, mivel az exportáló gyártó összes hazai értékesítése elérte a Közösségbe irányuló összes exportértékesítés legalább 5 %-át.
(18)
Ezután meghatározásra kerültek azok a reprezentatív hazai értékesítést végző vállalkozások által a hazai piacon eladott PET-típusok, amelyek hasonlóak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a Közösségbe irányuló export céljára értékesített típusokkal.
(19)
Az exportáló gyártók által a hazai piacon értékesített valamennyi típusnál, amelyet közvetlenül össze lehetett hasonlítani a Közösségbe irányuló PET-exportértékesítéssel, felmérték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban az adott típus hazai értékesítése reprezentatívnak tekinthető-e. Az adott PET-típus hazai értékesítését abban az esetben találták kellően reprezentatívnak, ha az adott termék összes hazai értékesítése a VI során elérte a Közösségbe irányuló összes exportértékesítés legalább 5 %-át.
(20)
A független ügyfelek számára történő jövedelmező értékesítés arányának meghatározásával valamennyi PET-típusnál azt is megvizsgálták, hogy azok hazai értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban valósult-e meg. Azokban az esetekben, amikor valamely PET-típusnak a kiszámított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége meghaladta az adott típus összes értékesítésének 80 %-át, illetve annak súlyozott átlagára meghaladta a termelési költséget, a rendes érték alapja a tényleges hazai ár volt, amelyet az adott típus vizsgálati időszakban megvalósult összes hazai értékesítésének súlyozott átlagára alapján számítottak ki, függetlenül ezen értékesítések jövedelmező voltától. Azokban az esetekben, ahol a PET-típus jövedelmező értékesítése a típus összes értékesítési mennyiségének 80 %-át vagy annál kevesebbet tett ki, vagy ahol a termék súlyozott átlagára a termelési költségnél alacsonyabb volt, a rendes érték alapja kizárólag az adott típus jövedelmező értékesítésének súlyozott átlagára alapján kiszámított tényleges hazai ár volt, feltéve hogy ezek az értékesítések meghaladták a termék összes értékesítésének több mint 10 %-át.
(21)
Megállapították, hogy az összes PET-típus jövedelmező értékesítése a teljes értékesítés mennyiségének legalább 10 %-át képviselte.
1.2. Exportár
(22)
Minden olyan esetben, amikor a Közösségbe irányuló exportértékesítés független kereskedők részére történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján határozták meg.
(23)
Azokban az esetekben, amikor az értékesítés nem független importőrön keresztül történt, az exportárat a nem független importőrnek a független fogyasztó felé alkalmazott viszonteladási ára alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazítottak minden, importálással és az importőr általi viszonteladással kapcsolatban felmerült költséget, beleértve az értékesítést, általános és eljárási költségeket, a méltányos profitrést. A megfelelő profitrést a Közösségi piacon működő független, együttműködő kereskedők/importőrök által biztosított információk alapján állapították meg.
1.3. Összehasonlítás
(24)
A rendes érték és az exportárak ex works paritáson kerültek összehasonlításra. A rendes érték és az exportőr tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az ár összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre kiigazítás formájában megfelelő támogatásokat nyújtottak. Megfelelő kiigazítás történt az összes olyan esetben, ahol az ésszerűnek, pontosnak bizonyult, és amelyet igazolt bizonyíték támasztott alá.
1.4. Dömpingkülönbözet
(25)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet minden együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján határozták meg.
(26)
Azokban az országokban, ahol az együttműködés szintjét magasnak ítélték meg (80 % felett), és ahol nem volt ok azt feltételezni, hogy bármelyik exportáló gyártó tartózkodna az együttműködéstől, az intézkedések hatékonyságának biztosítása végett a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözetű együttműködő vállalkozás szintjén állapították meg.
(27)
Azon országok esetében, ahol az együttműködés szintje alacsony, a maradvány dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének alapján határozták meg, azaz a rendelkezésre álló tények alapján.
2. Koreai Köztársaság
(28)
A kérdőívekre három exportáló gyártótól érkezett válasz, közülük az egyik a VI alatt nem exportált PET-et a Közösségbe, két importőr pedig az egyik exportáló gyártóhoz kapcsolódott. Megállapították, hogy az együttműködő exportőrök az érintett termék koreai exportjának 100 %-át képviselték a VI alatt.
2.1. Rendes érték
(29)
A koreai exportáló gyártók által exportált összes típusú PET esetében az alaprendelkezés 2. cikkének (1) bekezdése szerint a hazai piacon a független fogyasztók által a rendes kereskedelemben ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján meg lehetett állapítani a rendes értéket.
2.2. Exportár
(30)
Az egyik koreai exportáló gyártó mind közvetlenül független vásárlóknak, mind pedig nem független koreai és közösségi importőrökön keresztül exportált a Közösségbe. Következésképpen az utóbbi helyzetben az exportárat az alaprendelkezés 2. cikkének (9) bekezdése szerint állapították meg.
2.3. Összehasonlítás
(31)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árakat és az ár összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezőket. Ezen az alapon támogatásokat nyújtottak a szállítási, biztosítási, kezelési költségek, jutalékok, hitelek, csomagolás, vámköltségek és banki költségek különbségeire.
2.4. Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban az érintett termék valamennyi Közösségbe exportált típusa esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával.
(33)
A három együttműködő gyártó tekintetében az összehasonlítás nem mutatta a dömping vagy de minimis dömping meglétét. A dömpingkülönbözet a vámolás előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:
-
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd: 1,2 %
-
SK Chemicals Co. Ltd: 0,0 %
-
KP Chemical Corp.: 0,1 %.
(34)
Két ismert koreai PET exportáló-gyártó, amelyre jelenleg egyedi vámtételt alkalmaznak, bebizonyította, hogy a VI alatt nem exportált. Ezek az exportőrök nem szolgáltattak olyan bizonyítékot, amely dömpingkülönbözetük újraértékelését indokolná.
(35)
A koreai vállalkozások magas szintű együttműködésének fényében (lásd a (28) preambulumbekezdést), a maradványvámot a (26) preambulumbekezdésben megfogalmazottakkal összhangban a legmagasabb dömpingkülönbözetű vállalkozás szintjén szabták meg. Ez a szint megegyezik az eredeti vizsgálat során megállapított szinttel.
3. Tajvan
(36)
A kérdőívre négy exportáló gyártótól érkezett válasz, amelyek közül az egyik a VI során nem exportált PET-et a Közösségbe. Megállapították, hogy az együttműködő exportőrök az érintett termék tajvani exportjának kevesebb, mint 60 %-át képviselték a VI során.
3.1. Rendes érték
(37)
A tajvani exportáló gyártók által exportált összes típusú PET esetében a rendes értéket a hazai piacon a független fogyasztók által a rendes kereskedelemben ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelkezés 2. cikkének (1) bekezdése szerint.
3.2. Exportár
(38)
Az exportárakat az alaprendelkezés 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján.
3.3. Összehasonlítás
(39)
Rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árakat és az ár összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezőket. Ezen az alapon támogatásokat nyújtottak a szállítási, biztosítási, kezelési költségek, jutalékok, hitelek, csomagolás, vámköltségek és banki költségek különbségeire.
3.4. Dömpingkülönbözet
(40)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban az érintett termék valamennyi Közösségbe exportált típusa esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával.
(41)
Az összehasonlítás a együttműködő exportáló gyártók közül kettőnél mutatta a dömpingkülönbözet meglétét. A dömpingkülönbözet a vámolás előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:
-
Far Eastern Textile Ltd: 0,0 %
-
Shinkong Synthetic Fibers Corp.: 3,1 %
-
Hualon Corp.: 9,6 %.
(42)
Egy exportáló gyártó, amelyre jelenleg egyedi vámot alkalmaznak, úgy működött együtt az eljárásban, hogy a VI során nem is folytatott értékesítési célú exportot a Közösségbe. A rendelkezésre bocsátott információk alapján a vállalkozás jelenlegi dömpingkülönbözetét változatlanul hagyják, mert nem nyújtottak be olyan információt, amely indokolná a dömpingkülönbözet felülvizsgálatát.
(43)
Egy olyan tajvani PET-exportáló ismert, amelyre jelenleg egyedi vámot alkalmaznak, de nem működött együtt ebben az eljárásban. Ezen exportőr esetében úgy ítélték helyesnek, ha nem állapítanak meg számára egyedi vámot, ezzel elkerülve az együttműködés hiányának jutalmazását. Még fontosabb, hogy nem állt rendelkezésre olyan adat, amely lehetővé tette volna az egyedi vám meghatározását.
(44)
Ennek a ténynek, és a tajvani vállalkozások alacsony együttműködési szintjének fényében (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést) a maradvány dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban, a (26) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint állapították meg.
(45)
A maradvány dömpingkülönbözet, amelyet a Eurostatnál rendelkezésre álló adatok, illetve az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján számítottak ki, a vámolás előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:
-
Tajvan: 20,1 %.
C. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA
(46)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálták, hogy az eredeti vizsgálathoz képest megváltozott körülményeket a dömping tekintetében indokolt-e tartósnak tekinteni.
1. Koreai Köztársaság
(47)
Azon vállalkozások esetében, amelyek a VI alatt exportáltak és a vizsgálatban együttműködtek, jelen felülvizsgálat azt mutatta, hogy dömpingkülönbözetük vagy változatlan maradt, vagy pedig de minimis szintre csökkent. Ennek fő oka az, hogy míg a rendes értékek és a hazai eladási árak ezen vállalkozások esetében az eredeti vizsgálat adataihoz képest emelkedtek, a közösségi piacon az eladási árak a jelen vizsgálat VI-je során átlagban 53 %-kal voltak magasabbak az eredeti vizsgálat VI-je alatt tapasztalt exportárakhoz képest. Nem találtak arra utaló jelet, hogy ezek a változások ne lennének tartósak. Meg kell említeni azt is, hogy ezek a vállalkozások a VI során magas, 80 %-ot meghaladó kapacitáskihasználtsággal működtek. Ezenkívül ezek a vállalkozások nem tervezik a meglevő kapacitás növelését, ami csökkenti a körülményekben beálló jövőbeni változások lehetséges körét. A fentiekre tekintettel tehát az a következtetés vonható le, hogy az exportár és a mennyiség vonatkozásában nem valószínű a jelenlegi helyzet változása.
(48)
Ebben a vizsgálatban egy olyan vállalkozás is részt vett, amelyik az eredeti vizsgálat során nem exportált a Közösségbe, ezen vizsgálat alatt viszont együttműködött és az érintett terméket exportálta a Közösségbe. Ennek a vállalkozásnak a dömpingkülönbözete is de minimis volt. A vállalkozás rendes értéke, valamint belföldi és exportárai ugyanabban a tartományban mozogtak, mint a két másik együttműködő exportőrnél.
(49)
A két másik együttműködő exportáló gyártó esetében, akik a VI alatt nem exportáltak a Közösségbe, nem találtak olyan bizonyítékot, amely a (34) preambulumbekezdés szerint indokolná a vámjukban történt változást. Emlékezni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során igen változó dömpingkülönbözeteket mutattak ki (1,4 %-től 55,8 %-ig), ami jelzi, hogy a koreai vállalkozások jelentősen eltérő magatartást tanúsítottak. Ezen okok miatt nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a VI során a Közösségbe importáló gyártók de minimis dömpingkülönbözetei reprezentatívak lennének azokra az exportőrökre nézve, akik nem exportáltak. Ennélfogva, ezen vállalkozások esetében nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely indokolná a rájuk vonatkozó jelenlegi dömpingellenes vám felülvizsgálatát, és olyan adat sem áll rendelkezésre, amely lehetővé tenné számukra egy felülvizsgált egyéni különbözet kiszámítását. Ezeket a következtetéseket közölték az érintett felekkel, akik erre vonatkozóan nem tettek észrevételt, és további kiegészítő információt sem nyújtottak be.
2. Tajvan
(50)
A négy tajvani vállalkozás közül három, amelyre jelenleg egyedi vámot alkalmaznak, együttműködött a jelenlegi vizsgálatban. Ezek közül az egyiknél a vizsgálat kimutatta, hogy dömpingkülönbözete de minimis szintre esett vissza. A második vállalkozás esetében a dömpingkülönbözet az eredeti vizsgálat 7,8 %-áról a jelenlegi vizsgálat során 4,6 %-ra csökkent. Ennek az volt a fő oka - figyelembe véve a Koreai Köztársaságban kialakult helyzetet -, hogy miközben a rendes értékek és a hazai értékesítési árak ezen vállalkozások esetében az eredeti vizsgálathoz képest emelkedtek, a közösségi piac értékesítési árai nagyobb mértékben nőttek. Tajvan esetében kimutatták, hogy a közösségi exportárak átlagosan 42 %-kal voltak magasabbak a jelen vizsgálat VI-je alatt, mint az eredeti vizsgálat VI-je alatt tapasztalt exportárak. Ezen vállalkozások vonatkozásában az is megállapítást nyert, hogy kapacitáskihasználásuk mértéke hasonló a koreai vállalkozásokéhoz. Ezek a vállalkozások sem tervezik jelenleg rendelkezésre álló kapacitásuk növelését.
(51)
A harmadik együttműködő vállalkozás, amelyre jelenleg egyedi vámot alkalmaznak, bizonyítékkal szolgált azt illetően, hogy az érintett termékből a jelen vizsgálat VI-je alatt nem exportált az EU-ba.
(52)
Továbbá egy tajvani vállalkozás, amely az eredeti vizsgálat során nem exportált a Közösségbe, szintén közreműködött jelen vizsgálatban. Ennek a vállalkozásnak a dömpingkülönbözete 10,7 %.
(53)
A jelen vizsgálat VI-je alatt a Közösségben exportáló három együttműködő gyártó esetében nincs ok azt feltételezni, hogy a jelenlegi és az eredeti vizsgálatok közti változások, különös tekintettel a közösségi exportárak emelkedésére, ne lennének tartósak. Ennek megfelelően úgy vélik, hogy a jelen vizsgálatban rendelkezésre bocsátott adatok alapján számítva ezen vállalkozások dömpingkülönbözetei megbízhatóak.
(54)
Annak a gyártónak az esetében, amely együttműködött, de a jelen vizsgálat VI-je alatt nem exportált a Közösségbe, nincs bizonyíték arra nézve, hogy jelenlegi dömpingellenes vámjának felülvizsgálata indokolt lenne. Ezért úgy ítélik meg, hogy ezt a különbözetet nem kell megváltoztatni. Koreához hasonlóan ebben az esetben sem áll rendelkezésre olyan adat, amely lehetővé tenné ezen vállalkozás számára egy felülvizsgált egyéni különbözet kiszámítását. Ezen következtetések közlését követően az érintett fél nem tett észrevételt, és további információt sem nyújtott be.
D. JAVASLAT A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(55)
A dömping és a megváltozott körülmények tartóssága tekintetében hozott következtetésének fényében szükséges a Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó érintett termékek behozatala ellen bevezetett jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az újonnan megállapított dömpingkülönbözetek szerinti módosítása.
(56)
Annak a ténynek, hogy a PET-árak követhetik a nyersolaj árának ingadozását, nem kell magasabb vámot eredményeznie. Ezért a módosított vámokat tonnánkénti fajlagos mennyiségben kell kifejezni. Az eredeti vizsgálatban is ezt a megközelítést alkalmazták.
(57)
Az egyes vállalkozásokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat eredményein alapulnak. Következésképpen, ezen vállalkozások esetében a vámtételek a jelen felülvizsgálat során tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek, szemben a „minden egyéb vállalkozásra” vonatkozó vámokkal, tehát kizárólag az e rendelet rendelkező részében külön kiemelt vállalkozások által az érintett országokban gyártott és onnan származó termékek importjára vonatkoznak. Bármely más, a rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalkozás által gyártott importált terméknek, beleértve azokat az entitásokat, amelyek kapcsolódnak a külön kiemelt vállalkozásokhoz, nem származhat haszna ezekből a vámtételekből, így rájuk a „minden egyéb vállalkozásra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó.
(58)
A VI során a Közösségbe importáló vállalkozások javasolt dömpingellenes vámjai a következők:
Ország
Vállalkozás
Dömpingkülönbözet
Dömpingellenes vámtétel
Javasolt vám
(EUR/t)
Koreai Köztársaság
Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd
1,2 %
0,0 %
0
SK Chemicals Co. Ltd
0,0 %
0,0 %
0
KP Chemical Corp.
0,1 %
0,0 %
0
Tajvan
Far Eastern Textile Ltd
0,0 %
0,0 %
0
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
3,1 %
3,1 %
24,5
Hualon Corp.
9,6 %
9,6 %
81,9
(59)
A (45) preambulumbekezdésben megfogalmazott, felülvizsgált maradvány dömpingkülönbözetnek megfelelően Tajvan maradvány dömpingellenes vámját 143,4 eurá/tonnára kell emelni.
E. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(60)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenleg hatályos rendelet módosítását szándékoznak javasolni. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A 2604/2000/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázat helyébe az alábbi táblázat lép:
„Ország
Dömpingellenes vám
(EUR/t)
Kiegészítő TARIC-kód
India
181,7
A999
Indonézia
187,7
A999
Malajzia
160,1
A999
Korea
148,3
A999
Tajvan
143,4
A999
Thaiföld
83,2
A999.”
(2) A 2. cikk (3) bekezdésében levő táblázat helyébe az alábbi táblázat lép:
„Ország
Vállalkozás
Dömpingellenes vám
(EUR/t)
Kiegészítő TARIC-kód
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
130,8
A182
India
Reliance Industries Ltd
181,7
A181
India
Elque Polyesters Ltd
200,9
A183
India
Futura Polymers Ltd
161,2
A184
Indonézia
P.T. Bakrie Kasei Corp.
187,7
A191
Indonézia
P.T. Indorama Synthetics Tbk
92,1
A192
Indonézia
P.T. Polypet Karyapersada
178,9
A193
Malajzia
Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.
36,0
A186
Malajzia
MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.
160,1
A185
Koreai Köztársaság
Daehan Synthetic Fiber Co., Ltd
0
A194
Koreai Köztársaság
Honam Petrochemical Corp.
101,4
A195
Koreai Köztársaság
SK Chemicals Co., Ltd
0
A196
Koreai Köztársaság
Tongkong Corp.
148,3
A197
Koreai Köztársaság
KP Chemical Corp.
0
A577
Tajvan
Far Eastern Textile Ltd
0
A188
Tajvan
Tuntex Distinct Corp.
69,5
A198
Tajvan
Shingkong Synthetic Fibers Corp.
24,5
A189
Tajvan
Hualon Corp.
81,9
A578
Thaiföld
Thai Shingkong Industry Corp. Ltd
83,2
A190
Thaiföld
Indo Pet (Thailand) Ltd
83,2
A468.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. január 18-án.