Kommissionens forordning (EF) nr. 772/2004
af 27. april 2004
om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af teknologioverførselsaftaler
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning nr. 19/65/EØF af 2. marts 1965 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85, stk. 3, på kategorier af aftaler og samordnet praksis(1), særlig artikel 1,
efter offentliggørelse af udkast til denne forordning(2),
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Forordning nr. 19/65/EØF bemyndiger Kommissionen til at anvende traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af teknologioverførselsaftaler og tilsvarende samordnet praksis, der falder ind under artikel 81, stk. 1, når der i aftalen eller den samordnede praksis kun deltager to virksomheder.
(2) Med hjemmel i forordning nr. 19/65/EØF har Kommissionen bl.a. vedtaget forordning (EF) nr. 240/96 af 31. januar 1996 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af teknologioverførselsaftaler(3).
(3) Den 20. december 2001 offentliggjorde Kommissionen en evalueringsrapport om gruppefritagelsesforordning (EF) nr. 240/96 om teknologioverførselsaftaler(4). Rapporten udløste en offentlig debat om anvendelsen af forordning (EF) nr. 240/96 og om anvendelsen i almindelighed af traktatens artikel 81, stk. 1 og artikel 81, stk. 3, på teknologioverførselsaftaler. Reaktionerne på evalueringsrapporten fra medlemsstaterne og tredjeparter har vist, at der generelt er tilslutning til en reform af Fællesskabets konkurrencepolitik med hensyn til teknologioverførselsaftaler. Det er derfor hensigtsmæssigt at ophæve forordning (EF) nr. 240/96.
(4) Denne forordning bør både sikre en effektiv konkurrence og give virksomhederne tilstrækkelig retssikkerhed. Som led i bestræbelserne på at opfylde disse mål bør der tages hensyn til behovet for at forenkle lovgivningen og anvendelsen heraf. Det vil være hensigtsmæssigt at opgive den hidtidige fremgangsmåde med at opregne, hvilke aftalebestemmelser der er omfattet af fritagelsen, og i stedet lægge større vægt på at fastlægge, dels hvilke kategorier af aftaler der er fritaget, inden for en nærmere fastsat grænse for markedsstyrke, dels hvilke begrænsninger eller bestemmelser sådanne aftaler ikke må indeholde. Dette stemmer overens med en økonomisk baseret fremgangsmåde bestående i at foretage en vurdering af aftalernes virkninger på det relevante marked. Det er også i overensstemmelse med en sådan fremgangsmåde at sondre mellem aftaler mellem konkurrenter og aftaler mellem ikke-konkurrenter.
(5) Teknologioverførselsaftaler vedrører meddelelse af licens på teknologi. Sådanne aftaler vil normalt fremme den økonomiske effektivitet og skærpe konkurrencen, da de kan forhindre dobbeltarbejde inden for forskning og udvikling, styrke incitamentet til at iværksætte indledende forskning og udvikling, fremme trinvis innovation, lette spredningen af teknologi og skabe konkurrence på produktmarkederne.
(6) Sandsynligheden for, at sådanne effektivitets- og konkurrencefremmende virkninger opvejer eventuelle konkurrencebegrænsende virkninger forårsaget af begrænsninger indeholdt i teknologioverførselsaftaler, afhænger af de deltagende virksomheders markedsstyrke og derfor af, i hvilket omfang disse virksomheder møder konkurrence fra virksomheder, der ejer substituerbare teknologier eller producerer substituerbare produkter.
(7) Denne forordning bør kun omfatte de aftaler, hvor licensgiveren tillader licenstageren at udnytte den overførte teknologi, eventuelt efter at licenstageren har udført supplerende forskning og udvikling, til produktion af varer eller tjenesteydelser. Den bør ikke omfatte licensaftaler, der indgås med henblik på udlægning af forskning og udvikling til underleverandører. Den bør heller ikke omfatte licensaftaler, der indgås med henblik på at danne teknologipuljer, dvs. aftaler om samling af teknologier i puljer med det formål at meddele tredjemand licens på den således sammensatte pakke af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(8) Med henblik på at anvende artikel 81, stk. 3, ved forordning er det ikke nødvendigt at beskrive, hvilke teknologioverførselsaftaler der kan være omfattet af artikel 81, stk. 1. Ved en individuel bedømmelse af aftaler i henhold til artikel 81, stk. 1, skal der tages hensyn til en række faktorer, navnlig strukturen og dynamikken på de relevante teknologi- og produktmarkeder.
(9) Gruppefritagelsen i henhold til denne forordning bør begrænses til de aftaler, som med tilstrækkelig stor sikkerhed må antages at opfylde betingelserne i artikel 81, stk. 3. For at kunne opnå fordelene ved og virkeliggøre målene for teknologioverførsel bør denne forordning også finde anvendelse på bestemmelser i teknologioverførselsaftaler, der ikke udgør det primære formål med disse aftaler, men som har direkte forbindelse til anvendelsen af den overførte teknologi.
(10) I forbindelse med teknologioverførselsaftaler mellem konkurrenter må det formodes, at så længe parternes kombinerede andel af de relevante markeder ikke overstiger 20 %, og aftalerne ikke indeholder visse alvorligt konkurrencebegrænsende bestemmelser, bidrager de generelt til at forbedre produktionen eller distributionen og sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelene herved.
(11) I forbindelse med teknologioverførselsaftaler mellem ikke-konkurrenter må det formodes, at så længe parternes individuelle andel af de relevante markeder ikke overstiger 30 %, og aftalerne ikke indeholder visse alvorligt konkurrencebegrænsende bestemmelser, bidrager de generelt til at forbedre produktionen eller distributionen og sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelene herved.
(12) Det kan ikke formodes, at teknologioverførselsaftaler automatisk er omfattet af artikel 81, stk. 1, hvis disse tærskler for markedsandele er overskredet. Eksempelvis falder en eksklusiv licensaftale indgået mellem virksomheder, der ikke er konkurrenter, ofte uden for forbuddet i artikel 81, stk. 1. Ved en overskridelse af disse markedsandelstærskler kan det heller ikke formodes, at teknologioverførselsaftaler, der er omfattet af artikel 81, stk. 1, ikke opfylder betingelserne for en fritagelse. Det kan imidlertid ej heller formodes, at de normalt indebærer objektive fordele af en sådan art og et sådant omfang, at de opvejer de ulemper, de medfører for konkurrencen.
(13) Denne forordning bør ikke medføre fritagelse af teknologioverførselsaftaler, der indeholder begrænsninger, som ikke er nødvendige for at forbedre produktionen eller distributionen. Navnlig bør teknologioverførselsaftaler, som indeholder visse alvorligt konkurrencebegrænsende bestemmelser, f.eks. om fastsættelse af priser i forhold til tredjemand, ikke være omfattet af gruppefritagelsen i henhold til denne forordning, uanset de deltagende virksomheders markedsandele. Optræder der sådanne kvalificerede konkurrencebegrænsninger, bør hele aftalen udelukkes fra gruppefritagelsen.
(14) Med henblik på at bevare virksomhedernes incitament til at innovere og sikre en korrekt udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder bør visse begrænsninger udelukkes fra gruppefritagelsen. Det gælder især eksklusive grant-back-forpligtelser i tilknytning til udskillelige forbedringer. Når en licensaftale indeholder en sådan begrænsning, er det kun den pågældende begrænsning, der bør udelukkes fra gruppefritagelsen.
(15) Markedsandelstærsklerne, undtagelsen fra fritagelsen af visse teknologioverførselsaftaler, der indeholder alvorligt konkurrencebegrænsende bestemmelser, og de udelukkede begrænsninger i henhold til forordningen, sikrer normalt, at aftaler, som er omfattet af gruppefritagelsen, ikke giver de deltagende virksomheder mulighed for at udelukke konkurrencen for en væsentlig del af de pågældende varer.
(16) I konkrete tilfælde, hvor aftaler, der er omfattet af denne forordning, alligevel har virkninger, der er uforenelige med artikel 81, stk. 3, bør Kommissionen kunne inddrage gruppefritagelsen. Det kan især ske, når incitamentet til at innovere svækkes, eller når adgangen til markeder hindres.
(17) Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82(5) giver medlemsstaternes konkurrencemyndigheder beføjelse til at inddrage gruppefritagelsen for så vidt angår teknologioverførselsaftaler, der har virkninger, som er uforenelige med traktatens artikel 81, stk. 3, på deres respektive områder eller på en del af disse, når områderne frembyder et særskilt geografisk markeds karakteristika. Medlemsstaterne skal sikre, at udøvelsen af denne beføjelse ikke er til skade for den ensartede anvendelse af Fællesskabets konkurrenceregler inden for fællesmarkedet, samt den effektive virkning af de foranstaltninger, der træffes til gennemførelse af disse regler.
(18) For at styrke tilsynet med parallelle netværk af teknologioverførselsaftaler, som har lignende konkurrencebegrænsende virkninger, og som dækker mere end 50 % af et givet marked, bør Kommissionen kunne erklære denne forordning uanvendelig på teknologioverførselsaftaler, der indeholder bestemte begrænsninger, der vedrører det pågældende marked, hvorved artikel 81 igen finder fuld anvendelse på sådanne aftaler.
(19) Denne forordning bør kun omfatte teknologioverførselsaftaler mellem en licensgiver og en licenstager. Den bør omfatte sådanne aftaler, selv hvis de indeholder betingelser gældende for mere end et omsætningsled, f.eks. ved at indeholde et krav om, at licenstageren skal etablere et særligt distributionssystem eller ved at præcisere de forpligtelser, som licenstageren skal eller kan pålægge forhandlerne af de produkter, der produceres på licens. Sådanne betingelser og forpligtelser bør imidlertid være forenelige med konkurrencereglerne for leverings- og distributionsaftaler. Leverings- og distributionsaftaler indgået mellem en licenstager og dennes kunder bør ikke fritages i medfør af denne forordning.
(20) Denne forordning berører ikke anvendelsen af traktatens artikel 82 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
a) "aftale": en aftale, en vedtagelse inden for en sammenslutning af virksomheder eller en samordnet praksis
b) "teknologioverførselsaftale": en patentlicensaftale, en knowhow-licensaftale, en licensaftale om ophavsret til software eller en blandet licensaftale om patenter, knowhow og ophavsret til software, herunder aftaler, der indeholder bestemmelser vedrørende salg og indkøb af produkter eller vedrørende meddelelse af licens på andre intellektuelle ejendomsrettigheder eller overdragelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, forudsat at disse bestemmelser ikke udgør det primære formål med aftalen og har direkte forbindelse til produktionen af aftaleprodukterne; overdragelser af patenter, knowhow, ophavsret til software eller en kombination heraf, hvor en del af risikoen forbundet med udnyttelsen af teknologien forbliver hos den overdragende part, og især hvor den pris, der skal betales for overdragelsen, beror på den erhvervende parts omsætning fra de produkter, der produceres ved hjælp af den overførte teknologi, mængden af således producerede produkter eller antallet af operationer gennemført ved hjælp af den pågældende teknologi, betragtes også som teknologioverførselsaftaler
c) "gensidig aftale": en teknologioverførselsaftale, hvorved to virksomheder - i samme kontrakt eller i særskilte kontrakter - meddeler hinanden en patentlicens, en knowhow-licens, en licens på ophavsret til software eller en blandet patentlicens, knowhow-licens eller licens på ophavsret til software, og hvor licenserne vedrører konkurrerende teknologier eller kan benyttes til produktion af konkurrerende produkter
d) "ikke-gensidig aftale": en teknologioverførselsaftale, hvorved en virksomhed meddeler en anden virksomhed en patentlicens, en knowhow-licens, en licens på ophavsret til software eller en blandet patentlicens, knowhow-licens eller licens på ophavsret til software, eller hvorved to virksomheder meddeler hinanden en sådan licens, men hvor licenserne ikke vedrører konkurrerende teknologier og ikke kan benyttes til produktion af konkurrerende produkter
e) "produkt": en vare eller tjenesteydelse, herunder såvel mellemliggende varer og tjenesteydelser som færdige varer og tjenesteydelser
f) "aftaleprodukter": produkter, der produceres ved hjælp af den overførte teknologi
g) intellektuelle ejendomsrettigheder: omfatter også industrielle ejendomsrettigheder, knowhow, ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder
h) "patenter": patenter, patentansøgninger, brugsmodeller, ansøgninger om registrering af brugsmodeller, design, halvlederprodukters topografi, supplerende beskyttelsescertifikater for lægemidler og andre produkter, for hvilke der kan udstedes supplerende beskyttelsescertifikater, og certifikater på plantenyheder
i) "knowhow": en samling upatenteret praktisk information opnået gennem forsøg og afprøvning, der er:
i) hemmelig, dvs. ikke almindeligt kendt eller let tilgængelig
ii) væsentlig, dvs. vigtig og nyttig for produktionen af aftaleprodukterne
iii) identificeret, dvs. beskrevet på en sådan måde, at det kan afgøres, om den opfylder hemmeligheds- og væsentlighedskriterierne
j) "konkurrerende virksomheder": virksomheder, der konkurrerer på det relevante teknologimarked og/eller det relevante produktmarked, det vil sige:
i) konkurrerende virksomheder på det relevante teknologimarked, som er virksomheder, der meddeler licens på konkurrerende teknologier uden at krænke hinandens intellektuelle ejendomsrettigheder (faktiske konkurrenter på teknologimarkedet); det relevante teknologimarked omfatter teknologier, der af licenstagere anses for indbyrdes ombyttelige eller substituerbare med den overførte teknologi på grund af deres egenskaber, royalties og anvendelsesformål
ii) konkurrerende virksomheder på det relevante produktmarked, som er virksomheder, der i mangel af teknologioverførselsaftalen begge er aktive på de(t) relevante produktmarked(er) og geografiske marked(er), hvorpå aftaleprodukterne sælges, uden at de krænker hinandens intellektuelle ejendomsrettigheder (faktiske konkurrenter på produktmarkedet), eller som på grundlag af realistiske forudsætninger og uden at krænke hinandens intellektuelle ejendomsrettigheder ville foretage de nødvendige supplerende investeringer eller påtage sig andre omstillingsomkostninger for i rette tid at trænge ind på de(t) relevante produktmarked(er) eller geografiske marked(er) som reaktion på en lille, men varig stigning i de relative priser (potentielle konkurrenter på produktmarkedet); det relevante produktmarked indbefatter produkter, der af købere anses for indbyrdes ombyttelige eller substituerbare med aftaleprodukterne på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål
k) "selektivt distributionssystem": et distributionssystem, hvor licensgiveren forpligter sig til udelukkende at meddele licens på produktion af aftaleprodukterne til licenstagere, der udvælges på grundlag af bestemte kriterier, og hvor disse licenstagere forpligter sig til ikke at sælge aftaleprodukterne til uautoriserede forhandlere
l) "eksklusivområde": et geografisk område, hvor kun en bestemt virksomhed har ret til at producere aftaleprodukterne ved hjælp af den overførte teknologi, dog uden at dette fjerner muligheden for at give en anden licenstager ret til inden for det pågældende område at producere aftaleprodukterne for en bestemt kunde, når denne anden licens meddeles med henblik på at sikre den pågældende kunde en alternativ forsyningskilde
m) "eksklusiv kundegruppe": en gruppe af kunder, hvortil kun en enkelt virksomhed har ret til aktivt at sælge aftaleprodukterne produceret ved hjælp af den overførte teknologi
n) "selvstændig forbedring": en forbedring, der kan udnyttes uden at krænke den overførte teknologi.
2. Begreberne virksomhed, licensgiver og licenstager omfatter deres respektive forbundne virksomheder.
Ved forbundne virksomheder forstås:
a) virksomheder, hvori en af aftaleparterne direkte eller indirekte
i) kan udøve mere end halvdelen af stemmerettighederne, eller
ii) kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne af bestyrelsen, direktionen eller andre organer, som repræsenterer virksomheden i retlig henseende, eller
iii) har ret til at lede virksomhedens forretninger
b) virksomheder, der direkte eller indirekte har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser over en af aftaleparterne
c) virksomheder, hvori en af de i litra b) omhandlede virksomheder direkte eller indirekte har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser
d) virksomheder, hvori en aftalepart sammen med en eller flere af de virksomheder, der er omhandlet i litra a), b) eller c), har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser, eller hvori to eller flere af sidstnævnte virksomheder i fællesskab har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser
e) virksomheder, hvori de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser i fællesskab indehaves af:
i) aftaleparter eller deres respektive forbundne virksomheder, jf. litra a) til d), eller
ii) en eller flere aftaleparter eller en eller flere af deres forbundne virksomheder, jf. litra a) til d), og en eller flere tredjeparter.
Artikel 2
Fritagelse
I henhold til traktatens artikel 81, stk. 3, og på de i denne forordning fastsatte betingelser erklæres traktatens artikel 81, stk. 1, uanvendelig på teknologioverførselsaftaler indgået mellem to virksomheder med henblik på produktion af aftaleprodukter.
Denne fritagelse finder anvendelse, for så vidt som disse aftaler indeholder konkurrencebegrænsninger, der er omfattet af artikel 81, stk. 1. Fritagelsen finder anvendelse, så længe den intellektuelle ejendomsrettighed på den overførte teknologi ikke er udløbet, bortfaldet eller erklæret ugyldig eller, for så vidt angår knowhow, så længe den pågældende knowhow forbliver hemmelig, undtagen når den bliver almindeligt kendt som følge af en handling udført af licenstageren, i hvilket tilfælde fritagelsen finder anvendelse i aftalens løbetid.
Artikel 3
Markedsandelstærskler
1. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, er konkurrerende virksomheder, finder fritagelsen efter artikel 2 kun anvendelse, hvis deres sammenlagte markedsandel ikke overskrider 20 % på det berørte relevante teknologi- og produktmarked.
2. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, ikke er konkurrerende virksomheder, finder fritagelsen efter artikel 2 kun anvendelse, hvis hver parts særskilte markedsandel ikke overskrider 30 % på det berørte relevante teknologi- og produktmarked.
3. Med henblik på anvendelse af stk. 1 og 2 beregnes en parts markedsandel på de(t) relevante teknologimarked(er) ud fra den overførte teknologis udbredelse på de(t) relevante produktmarked(er). En licensgivers markedsandel på det relevante teknologimarked er lig med den sammenlagte markedsandel på det relevante produktmarked, der indtages af aftaleprodukter produceret af licensgiveren og dennes licenstagere.
Artikel 4
Kvalificerede begrænsninger
1. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, er konkurrerende virksomheder, finder fritagelsen efter artikel 2 ikke anvendelse på aftaler, der direkte eller indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende indflydelse på, har til formål at:
a) begrænse en parts adgang til at fastsætte sine egne priser ved salg af produkter til tredjemand
b) begrænse produktionen, medmindre der er tale om en begrænsning af produktionen af aftaleprodukter, som pålægges licenstageren i en ikke-gensidig aftale, eller som kun pålægges en af licenstagerne i en gensidig aftale
c) opdele markeder eller fordele kunder, dog med undtagelse af:
i) en forpligtelse for licenstageren/licenstagerne til kun at producere ved hjælp af den overførte teknologi inden for et eller flere tekniske anvendelsesområder eller på et eller flere produktmarkeder
ii) en forpligtelse for licensgiveren og/eller licenstageren i en ikke-gensidig aftale til ikke at producere ved hjælp af den overførte teknologi inden for et eller flere tekniske anvendelsesområder eller på et eller flere produktmarkeder eller i et eller flere eksklusivområder, der er forbeholdt den anden part
iii) en forpligtelse for licensgiveren til ikke at meddele en anden licenstager i et bestemt område licens på teknologien
iv) en begrænsning som led i en ikke-gensidig aftale af licenstagerens og/eller licensgiverens aktive og/eller passive salg ind i det eksklusivområde eller til den eksklusive kundegruppe, der er forbeholdt den anden part
v) en begrænsning som led i en ikke-gensidig aftale af licenstagerens aktive salg ind i det eksklusivområde eller til den eksklusive kundegruppe, som licensgiveren har tildelt en anden licenstager, forudsat at sidstnævnte ikke var en konkurrerende virksomhed til licensgiveren på tidspunktet for indgåelsen af sin egen licensaftale
vi) en forpligtelse for licenstageren til kun at producere aftaleprodukterne til eget brug, forudsat at licenstageren ikke pålægges begrænsninger med hensyn til aktivt eller passivt salg af aftaleprodukterne som reservedele til licenstagerens egne produkter
vii) en forpligtelse for licenstageren i en ikke-gensidig aftale til kun at producere aftaleprodukterne til en bestemt kunde, når licensen blev meddelt med det formål at sikre den pågældende kunde en alternativ forsyningskilde
d) begrænse licenstagerens muligheder for at udnytte egen teknologi eller begrænse en af aftaleparternes muligheder for at udføre forskning og udvikling, medmindre sidstnævnte begrænsning er nødvendig for at forhindre, at tredjemand får kendskab til den overførte knowhow.
2. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, ikke er konkurrerende virksomheder, finder fritagelsen efter artikel 2 ikke anvendelse på aftaler, der direkte eller indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende indflydelse på, har til formål at:
a) begrænse en parts adgang til at fastsætte sine egne priser ved salg af produkter til tredjemand, dog med forbehold af muligheden for at fastsætte maksimumssalgspriser eller vejledende salgspriser, forudsat at det ikke får karakter af faste salgspriser eller minimumssalgspriser som følge af pres eller incitamenter fra den ene af parterne
b) begrænse det geografiske område eller den kundegruppe, hvortil licenstageren må sælge aftaleprodukterne passivt, undtagen når der er tale om:
i) en begrænsning af passivt salg ind i et eksklusivområde eller til en eksklusiv kundegruppe, der er forbeholdt licensgiveren
ii) en begrænsning af passivt salg ind i et eksklusivområde eller til en eksklusiv kundegruppe, som licensgiveren har tildelt en anden licenstager, i løbet de første to år, hvor denne anden licenstager sælger aftaleprodukterne i dette område eller til denne kundegruppe
iii) en forpligtelse til kun at producere aftaleprodukterne til eget brug, forudsat at licenstageren ikke pålægges begrænsninger med hensyn til aktivt eller passivt salg af aftaleprodukterne som reservedele til licenstagerens egne produkter
iv) en forpligtelse til kun at producere aftaleprodukterne til en bestemt kunde, når licensen blev meddelt med det formål at sikre den pågældende kunde en alternativ forsyningskilde
v) en begrænsning af en licenstagers salg til slutbrugere, hvis licenstageren driver virksomhed i engrosleddet
vi) en begrænsning af salg til uautoriserede forhandlere fra medlemmerne af et selektivt distributionssystem
c) begrænse det aktive eller passive salg til slutbrugere fra en licenstager, der er medlem af et selektivt distributionssystem, og som driver virksomhed i detailleddet, dog med forbehold af muligheden for at forbyde et medlem af systemet at drive virksomhed fra et uautoriseret forretningssted.
3. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, ikke er konkurrerende virksomheder på tidspunktet for indgåelsen af aftalen, men bliver konkurrerende virksomheder efterfølgende, finder stk. 2 og ikke stk. 1 anvendelse i aftalens fulde løbetid, medmindre aftalen efterfølgende ændres i nogen materiel henseende.
Artikel 5
Begrænsninger, der falder uden for fritagelsen
1. Fritagelsen efter artikel 2 finder ikke anvendelse på nogen af følgende forpligtelser indeholdt i teknologioverførselsaftaler:
a) en direkte eller indirekte forpligtelse for licenstageren til at meddele licensgiveren eller en tredjemand udpeget af licensgiveren eksklusivlicens på licenstagerens egne udskillelige forbedringer af den overførte teknologi eller på nye anvendelser af den overførte teknologi udviklet af licenstageren
b) en direkte eller indirekte forpligtelse for licenstageren til helt eller delvist at overdrage egne udskillelige forbedringer eller egne nye anvendelser af den overførte teknologi til licensgiveren eller en tredjemand udpeget af licensgiveren
c) en direkte eller indirekte forpligtelse for licenstageren til ikke at anfægte gyldigheden af licensgiverens intellektuelle ejendomsrettigheder inden for fællesmarkedet, dog med forbehold af licensgiverens mulighed for at opsige teknologioverførselsaftalen, hvis licenstageren anfægter gyldigheden af en eller flere af de intellektuelle ejendomsrettigheder, hvortil der er meddelt licens.
2. Når de virksomheder, der er parter i aftalen, ikke er konkurrerende virksomheder, finder fritagelsen efter artikel 2 ikke anvendelse på direkte eller indirekte forpligtelser, der tjener til at begrænse licenstagerens muligheder for at udnytte sin egen teknologi eller til at begrænse en af aftaleparternes adgang til at udføre forskning og udvikling, medmindre sidstnævnte begrænsning er nødvendig for at forhindre, at tredjemand får kendskab til den overførte knowhow.
Artikel 6
Inddragelse i konkrete tilfælde
1. I henhold til artikel 29, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003 kan Kommissionen inddrage fritagelsen efter denne forordning, hvis den i et konkret tilfælde konstaterer, at en teknologioverførselsaftale, der er omfattet af fritagelsen efter artikel 2, alligevel har virkninger, som er uforenelige med traktatens artikel 81, stk. 3, og især når:
a) markedsadgangen for teknologier tilhørende tredjemand begrænses, f.eks. som følge af den kumulative virkning af parallelle netværk af ligeartede konkurrencebegrænsende aftaler, der forbyder licenstagere at udnytte teknologier tilhørende tredjemand
b) markedsadgangen for potentielle licenstagere begrænses, f.eks. som følge af den kumulative virkning af parallelle netværk af ligeartede konkurrencebegrænsende aftaler, der forbyder licensgivere at meddele andre licenstagere licens
c) parterne uden nogen objektivt gyldig begrundelse undlader at udnytte den overførte teknologi.
2. Når en teknologioverførselsaftale, der er omfattet af fritagelsen efter artikel 2, i et konkret tilfælde har virkninger, som er uforenelige med traktatens artikel 81, stk. 3, på en medlemsstats område eller på en del heraf, som frembyder alle de karakteristika, der kendetegner et særskilt geografisk marked, kan den pågældende medlemsstats konkurrencemyndighed for dette område inddrage fritagelsen efter denne forordning, i henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003, under de samme omstændigheder som dem, der er angivet i stk. 1.
Artikel 7
Ikke-anvendelse af denne forordning
1. I henhold til artikel 1a i forordning nr. 19/65/EØF kan Kommissionen ved forordning erklære, at når parallelle netværk af lignende teknologioverførselsaftaler dækker mere end 50 % af et relevant marked, finder nærværende forordning ikke anvendelse på teknologioverførselsaftaler, som indeholder bestemte begrænsninger vedrørende det pågældende marked.
2. En forordning i henhold til stk. 1 finder tidligst anvendelse seks måneder efter at den er vedtaget.
Artikel 8
Anvendelse af markedsandelstærsklerne
1. Ved anvendelsen af de i artikel 3 fastsatte markedsandelstærskler gælder bestemmelserne i dette stykke.
Markedsandelen beregnes på grundlag af omsætningen på markedet. Foreligger der ingen oplysninger om en deltagende virksomheds omsætning på markedet, kan dens markedsandel fastlægges skønsmæssigt på grundlag af andre pålidelige markedsoplysninger, herunder dens salgsvolumen på markedet.
Markedsandelen beregnes på grundlag af oplysninger fra det foregående kalenderår.
For de i artikel 1, stk. 2, andet afsnit, litra e), nævnte virksomheder fordeles markedsandelen ligeligt mellem hver af de virksomheder, der besidder de i artikel 1, stk. 2, andet afsnit, litra a), nævnte rettigheder eller beføjelser.
2. Hvis den i artikel 3, stk. 1 eller 2, nævnte markedsandel indledningsvis ikke overstiger henholdsvis 20 % og 30 %, men efterfølgende overskrider disse tærskler, gælder fritagelsen efter artikel 2 fortsat i to på hinanden følgende kalenderår efter det år, hvor 20 %-grænsen eller 30 %-grænsen første gang blev overskredet.
Artikel 9
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 240/96 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.
Artikel 10
Overgangsperiode
I perioden fra 1. maj 2004 til 31. marts 2006 finder forbuddet i traktatens artikel 81, stk. 1, ikke anvendelse på aftaler, der allerede var i kraft den 30. april 2004, og som ikke opfylder betingelserne for fritagelse efter denne forordning, men som den 30. april 2004 opfyldte betingelserne for fritagelse efter forordning (EF) nr. 240/96.
Artikel 11
Gyldighedsperiode
Denne forordning træder i kraft den 1. maj 2004.
Den udløber den 30. april 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2004.
A Bizottság 772/2004/EK rendelete
(2004. április 7.)
a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1965. március 2-i 19/65/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 1. cikkére,
e rendelet tervezetének közzétételét követően [2],
a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) A 19/65/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdését a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó technológiaátadási megállapodások és az azokhoz kapcsolódó összehangolt magatartások egyes olyan csoportjaira, amelyekben csak két vállalkozás vesz részt.
(2) A 19/65/EGK rendelet értelmében a Bizottság elfogadta különösen a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1996. január 31-i 240/96/EK rendeletet [3].
(3) 2001. december 20-án a Bizottság értékelő jelentést [4] tett közzé a technológiaátadási csoportmentesítési 240/96/EK rendeletről. E jelentés hatására nyilvános vita indult a 240/96/EK rendeletnek, és általában a Szerződés 81. cikke (1) és (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodásokra történő alkalmazásáról. A tagállamok és harmadik személyek válasza az értékelési jelentésre általában támogatta a technológiaátadási megállapodásokra vonatkozó közösségi versenypolitika reformját. Ezért helyénvaló a 240/96/EK rendelet hatályon kívül helyezése.
(4) Ennek a rendeletnek meg kell felelnie a hatékony verseny, valamint a vállalkozások számára megfelelő jogbiztonság biztosítására vonatkozó két követelménynek. E célkitűzések megvalósítása során szükséges a jogszabályi keretnek és alkalmazásának egyszerűsítése. A mentességet élvező kikötések felsorolására vonatkozó megközelítés helyett célszerűbb nagyobb hangsúlyt helyezni azon megállapodáscsoportok meghatározására, amelyek egy meghatározott piacierőszintig mentességet élveznek, valamint azon korlátozások vagy kikötések meghatározására, amelyeket az ilyen megállapodások nem tartalmazhatnak. Ez összhangban van azzal a közgazdasági alapú megközelítéssel, amely az ilyen megállapodások érintett piacra tett hatását értékeli. Ezzel a megközelítéssel összhangban van továbbá a versenytársak közötti és a nem versenytársak közötti megállapodások közötti különbségtétel is.
(5) A technológiaátadási megállapodások technológia hasznosításának engedélyezésére vonatkoznak. Az ilyen megállapodások rendszerint javítják a gazdasági hatékonyságot és elősegítik a versenyt, mivel csökkentik a kutatás és fejlesztés területén a párhuzamos tevékenységeket, erősítik az új kutatási és fejlesztési tevékenységek megkezdésének ösztönzését, serkentik a további innovációt, megkönnyítik a technológiák elterjedését, és megteremtik a versenyt a termékpiacokon.
(6) Annak a valószínűsége, hogy az ilyen hatékonyságnövelő és versenyt elősegítő hatások kompenzálják a technológiaátadási megállapodásokban szereplő korlátozások okozta versenyellenes hatásokat, az érintett vállalkozások piaci erejének szintjétől függ, és ennélfogva attól, hogy ezek a vállalkozások mennyire kénytelenek versenyezni a helyettesítő technológiákkal rendelkező vagy helyettesítő termékeket előállító vállalkozásokkal.
(7) E rendeletnek csak azokkal a megállapodásokkal kell foglalkoznia, amelyekben a licenciaadó a licenciavevőnek megengedi a licencia tárgyát képező technológia hasznosítását, esetleg további, a licenciavevő által végzett kutatást és fejlesztést követően, áruk vagy szolgáltatások előállítása céljából. A rendelet nem terjedhet ki azokra a licenciamegállapodásokra, amelyek célja a kutatás és fejlesztés alvállalkozásba adása. Nem terjedhet ki továbbá a technológia-pool létrehozására irányuló licenciamegállapodásokra, azaz a technológiák egyesítésére vonatkozó megállapodásokra, amelyek célja az így létrehozott szellemi tulajdonjogok összessége hasznosításának harmadik személyek számára történő engedélyezése.
(8) A 81. cikk (3) bekezdésének rendeleti úton történő alkalmazásához nem szükséges azon technológiaátadási megállapodások meghatározása, amelyek a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozhatnak. A megállapodások 81. cikk (1) bekezdése szerinti egyedi értékelése során számos tényezőt, és különösen az érintett technológia- és termékpiacok struktúráját és dinamikáját kell figyelembe venni.
(9) Az e rendelet által létrehozott csoportmentesítési kedvezményt azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy kielégítik a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit. A technológiaátadás előnyeinek és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az e rendelet általi kedvezményt a technológiaátadási megállapodások olyan rendelkezéseire is alkalmazni kell, amelyek nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát, de közvetlenül kapcsolódnak a licencia tárgyát képező technológia alkalmazásához.
(10) Versenytársak közötti technológiaátadási megállapodások esetében vélelmezhető - amennyiben a felek együttes érintett piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot, és a megállapodások nem tartalmaznak súlyosan versenyellenes korlátozásokat -, hogy ezek általában a termelés vagy a forgalmazás javulását eredményezik, és lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből.
(11) Nem versenytársak közötti technológiaátadási megállapodások esetében vélelmezhető - amennyiben a felek által az érintett piacokon külön-külön birtokolt piaci részesedés nem haladja meg a 30 %-ot, és a megállapodások nem tartalmaznak súlyosan versenyellenes korlátozásokat -, hogy ezek általában a termelés vagy a forgalmazás javulását eredményezik, és lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből.
(12) Nem vélelmezhető, hogy e piaci részesedési küszöbértékek felett a technológiaátadási megállapodások a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Például a nem versenytárs vállalkozások közötti kizárólagos licenciamegállapodás gyakran nem tartozik a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá. Nem vélelmezhető továbbá, hogy a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó technológiaátadási megállapodások e piaci részesedési küszöbértékek felett nem felelnek meg a mentesülés feltételeinek. Azonban az sem vélelmezhető, hogy ezek általában olyan jellegű és mértékű objektív előnyökkel járnak, amelyek ellentételezik a versenyre kifejtett hátrányos hatásaikat.
(13) E rendelet nem mentesítheti az olyan technológiaátadási megállapodásokat, amelyek a termelés vagy a forgalmazás javításához nem nélkülözhetetlen korlátozásokat tartalmaznak. Különösen ki kell zárni az e rendelet nyújtotta csoportmentesítési kedvezményből az érintett vállalkozások piaci részesedésétől függetlenül az olyan technológiaátadási megállapodásokat, amelyek súlyosan versenyellenes korlátozásokat tartalmaznak, mint például a harmadik személyeknek felszámított ár rögzítése. Az ilyen különösen súlyos korlátozások esetében a megállapodás egészét ki kell zárni a csoportmentesítés kedvezményéből.
(14) Az innováció ösztönzésének és a szellemi tulajdonjogok megfelelő alkalmazásának védelme érdekében meghatározott korlátozásokat ki kell zárni a csoportmentesítésből. Különösen ki kell zárni a licenciavevő azon kötelezettségeit, amelyeknek értelmében az elválasztható fejlesztésekre a licenciaadó részére kizárólagos licenciát kell adnia. Amennyiben a licenciamegállapodásban ilyen korlátozás szerepel, csak a szóban forgó korlátozást kell kizárni a csoportmentesítés kedvezményéből.
(15) A piaci részesedésre vonatkozó küszöbértékek, a súlyosan versenyellenes korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodások mentesülésből való kizárása, és az e rendeletben előírt kizárt korlátozások általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesítés vonatkozik, ne nyújtsanak lehetőséget a részes vállalkozások számára arra, hogy a versenyt az adott termékek jelentős része tekintetében megszüntessék.
(16) Azokban az egyedi esetekben, amelyekben az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások mégis a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatást váltanak ki, a Bizottság számára lehetővé kell tenni a csoportmentesítés kedvezményének visszavonását. Ez különösen akkor fordulhat elő, ha csökken az innovációösztönzés, vagy akadályozott a piacra jutás.
(17) A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet [5] felhatalmazza a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait arra, hogy a 81. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételekkel összeegyeztethetetlen hatásokat kiváltó technológiaátadási megállapodások tekintetében visszavonják a csoportmentesítés kedvezményét abban az esetben, ha saját területükön vagy annak egy részén ilyen hatások észlelhetők, és ha az ilyen terület az elkülönült földrajzi piac valamennyi jellegzetességével rendelkezik. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e visszavonási jogkör gyakorlása ne sértse a közösségi versenyszabályoknak a közös piac egészén való egységes alkalmazását, vagy az ilyen szabályok végrehajtása során elfogadott intézkedések teljes érvényesülését.
(18) A technológiaátadási megállapodások hasonló korlátozó hatásokat kiváltó, és egy adott piac több mint 50 %-ára kiterjedő párhuzamos hálózatai feletti felügyelet megerősítése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy e rendeletet alkalmazhatatlannak nyilvánítsa az adott piac vonatkozásában meghatározott korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodásokra, ilyen módon helyreállítva a 81. cikknek az ilyen megállapodásokra vonatkozó teljes mértékű alkalmazását.
(19) E rendelet csak licenciaadó és licenciavevő közötti technológiaátadási megállapodásokra vonatkozik. A rendeletnek akkor is vonatkoznia kell az ilyen megállapodásokra, ha a feltételeket egynél több kereskedelmi szintre kell alkalmazni, például a licenciavevő adott forgalmazási rendszer felállítására való kötelezésével, és annak meghatározásával, hogy milyen kötelezettségeket támaszthat vagy kell támasztania az általa a licencia alapján előállított termékek viszonteladóival szemben. Azonban az ilyen feltételeknek és kötelezettségeknek meg kell felelniük a szállítási és forgalmazási megállapodásokra alkalmazandó versenyszabályoknak. A licenciavevő és annak vevői közötti szállítási és forgalmazási megállapodások nem mentesíthetők e rendelettel.
(20) Ez a rendelet nem érinti a Szerződés 82. cikkének alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) "megállapodás": a megállapodás, a vállalkozások társulásainak döntése, vagy az összehangolt magatartás;
b) "technológiaátadási megállapodás": a szabadalmilicencia-megállapodás, know-how licenciamegállapodás, szoftverfelhasználási szerződés vagy vegyes szabadalmi-, know-how licenciaszerződés vagy szoftverfelhasználási szerződés, beleértve bármely ilyen megállapodást, amely termékek értékesítésére és beszerzésére, vagy más szellemi tulajdonjogok licenciába adására vagy szellemi tulajdonjogok átruházására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, feltéve hogy ezek a rendelkezések nem a megállapodás elsődleges tárgyát képezik, és közvetlenül kapcsolódnak a szerződés szerinti termékek előállításához; szintén technológiaátadási megállapodásnak minősül a szabadalmak, know-how, szoftveren fennálló szerzői jogok vagy ezek kombinációjának átruházása, amennyiben a technológia hasznosításából fakadó kockázat egy része az engedményezőnél marad, különösen abban az esetben, amikor az átruházás ellenszolgáltatásaként fizetendő összeg az engedményes által az átruházott technológia segítségével előállított termékek tekintetében elért forgalomtól, az ily módon előállított termékek mennyiségétől vagy a technológia alkalmazásával végrehajtott műveletek számától függ;
c) "kölcsönös megállapodás": az olyan technológiaátadási megállapodás, ahol két vállalkozás egyazon szerződés vagy különálló szerződések útján szabadalmi licenciát, know-how licenciát, szoftverre vonatkozó felhasználási engedélyt vagy vegyes szabadalmi-, know-how licenciát vagy szoftverre vonatkozó felhasználási engedélyt ad egymásnak, és ahol ezek a licenciák versengő technológiákra vonatkoznak, vagy versengő termékek előállítására használhatók fel;
d) "nem kölcsönös megállapodás": az olyan technológiaátadási megállapodás, ahol az egyik vállalkozás a másik vállalkozás részére szabadalmi licenciát, know-how licenciát, szoftverre vonatkozó felhasználási engedélyt vagy vegyes szabadalmi-, know-how licenciát vagy szoftverre vonatkozó felhasználási engedélyt ad, vagy ahol két vállalkozás ad egymásnak ilyen licenciát, de ahol ezek a licenciák nem versengő technológiákra vonatkoznak, és nem használhatók fel versengő termékek előállítására;
e) "termék": az áru vagy szolgáltatás, beleértve mind a közbenső termékeket és szolgáltatásokat, mind a végtermékeket és végső szolgáltatásokat;
f) "szerződés szerinti termékek": a licencia tárgyát képező technológiával előállított termékek;
g) "szellemi tulajdonjogok": az ipari tulajdonjogok, a know-how, a szerzői jogok és a szomszédos jogok;
h) "szabadalmak": a szabadalmak, a szabadalmi bejelentések, a használati minták, a használati mintaoltalmi bejelentések, a formatervezési minták, a mikroelektronikai félvezető termékek topográfiájának oltalmai, a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványai, illetve más olyan termékek kiegészítő oltalmi tanúsítványai, amelyekre ilyen szerezhető, valamint a növényfajta-oltalmak;
i) "know-how": tapasztalatból és ismételt alkalmazásból származó, nem szabadalmazott gyakorlati ismeretek, amelyek
i. titkosak, azaz nem közismertek vagy könnyen hozzáférhetők;
ii. lényegesek, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához fontosak és hasznosak; valamint
iii. azonosítottak, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének;
j) "versenytárs vállalkozások": azok a vállalkozások, amelyek az érintett technológiapiacon és/vagy érintett termékpiacon versenyeznek, azaz:
i. az érintett technológiapiac olyan versenytárs vállalkozásai, amelyek versengő technológiákra adnak licenciákat egymás szellemi tulajdonjogainak megsértése nélkül (tényleges versenytársak a technológiapiacon); az érintett technológiapiac olyan technológiákat foglal magában, amelyeket a licenciavevők a jellemzőik, az utánuk fizetendő licenciadíjak és rendeltetésük alapján a licencia tárgyát képező technológiával felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekintenek;
ii. az érintett termékpiac olyan versenytárs vállalkozásai, amelyek a technológiaátadási megállapodás nélkül folytatnak tevékenységet a szerződés szerinti termékeknek mind az érintett termék-, mind az érintett földrajzi piacán/piacain, egymás szellemi tulajdonjogainak megsértése nélkül (tényleges versenytársak a termékpiacon), vagy amelyek reális megfontolások alapján, vállalják a többletbefektetést vagy egyéb szükséges átállási költségeket, hogy kellő időben, egymás szellemi tulajdonjogai megsértése nélkül beléphessenek a szóban forgó termék- és földrajzi piac(ok)ra a relatív árak kismértékű és tartós növekedésére adott válaszként (potenciális versenytársak a termékpiacon); az érintett termékpiac olyan termékeket foglal magában, amelyeket a vevők a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján a szerződés szerinti termékekkel felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekintenek;
k) "szelektív forgalmazási rendszer": az olyan forgalmazási rendszer, amelyben a licenciaadó vállalja, hogy a szerződés szerinti termékek előállítására vonatkozó licenciát csak meghatározott kritériumok alapján kiválasztott licenciavevőknek ad, és ezek a licenciavevők vállalják, hogy a szerződés szerinti termékeket forgalmazásra nem jogosultforgalmazók számára nem értékesítik;
l) "kizárólagos terület": az olyan terület, amelyen csak egy vállalkozás rendelkezik engedéllyel a szerződés szerinti termékeknek a licencia tárgyát képező technológiával történő előállítására, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a szóban forgó területen egy másik licenciavevőnek is engedélyezzék a szerződés szerinti termékek előállítását kizárólag egy adott vevő számára feltéve, hogy e második licenciát alternatív beszerzési forrás biztosítása céljából nyújtják az adott vevő részére;
m) "kizárólagos vevői csoport": az olyan vevői csoport, amely számára csak egyetlen vállalkozás értékesítheti aktív módon a licencia tárgyát képező technológiával előállított szerződés szerinti termékeket;
n) "elválasztható fejlesztés": az olyan fejlesztés, amely a licencia tárgyát képező technológia megsértése nélkül hasznosítható.
(2) A "vállalkozás", "licenciaadó" és "licenciavevő" fogalmán a megfelelő kapcsolt vállalkozásokat is érteni kell.
"Kapcsolt vállalkozások":
a) az olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodásban részes egyik fél közvetlenül vagy közvetve:
i. a szavazati jogok több mint felével rendelkezik; vagy
ii. a felügyelő szerv, az ügyviteli szerv vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületek tagjainak több mint felének kinevezésére jogosult; vagy
iii. jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;
b) az olyan vállalkozások, amelyek a megállapodásban részes felek közül valamelyik tekintetében közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkeznek;
c) az olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;
d) az olyan vállalkozások, amelyekben a megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel, valamint az olyan vállalkozások, amelyekben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel;
e) olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel együttesen rendelkeznek:
i. a megállapodásban részes felek, vagy azoknak az a)-d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy
ii. a megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)-d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása, és egy vagy több harmadik vállalkozás.
2. cikk
Mentesülés
A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése alapján, és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazható két vállalkozás között létrejött, szerződés szerinti termékek előállítását engedélyező technológiaátadási megállapodásokra.
Ez a mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben az ilyen megállapodások a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak. A mentesség arra az időszakra alkalmazandó, ameddig a licencia tárgyát képező technológia részét képező szellemi tulajdonjog oltalmi ideje le nem jár, az oltalom meg nem szűnik, vagy ameddig azt meg nem semmisítik, illetve know-how esetében, ameddig a know-how titkos marad, kivéve azt az esetet, amikor a know-how a licenciavevő cselekménye nyomán válik közismertté, amely esetben a mentesség a megállapodás időtartamára alkalmazandó.
3. cikk
Piaci részesedési küszöbök
(1) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesülés feltétele, hogy a felek együttes piaci részesedése a megállapodás által érintett technológia- és termékpiacon ne haladja meg a 20 %-ot.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások nem versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesülés feltétele, hogy egyik fél piaci részesedése se haladja meg a 30 %-ot a megállapodás által érintett technológia- és termékpiacon.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában az adott fél érintett technológiapiac(ok)on elért piaci részesedését a licencia tárgyát képező technológiának az érintett termékpiac(ok)on való jelenléte határozza meg. A licenciaadó piaci részesedése az érintett technológiapiacon a licenciaadó és annak licenciavevői által előállított szerződés szerinti termékek révén az érintett termékpiacon együttesen elért piaci részesedés.
4. cikk
Különösen súlyos korlátozások
(1) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesülés nem alkalmazható azokra a megállapodásokra, amelyek célja, közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen:
a) valamely fél azon képességének korlátozása, hogy harmadik személyek számára történő termékértékesítés során meghatározza saját árait;
b) a termelés korlátozása, kivéve azon termeléskorlátozásokat, amelyeket a szerződés szerinti termék termelésére nem kölcsönös megállapodás keretében határoznak meg a licenciavevő számára, vagy kölcsönös megállapodás keretében csak a licenciavevők egyike számára;
c) a piacok vagy a vevők elosztása, kivéve az alábbi eseteket:
i. a licenciavevő(k) kötelezettsége a licencia tárgyát képező technológia hasznosításának egy vagy több műszaki alkalmazási területre, illetve egy vagy több termékpiacra való korlátozására;
ii. a licenciaadó és/vagy a licenciavevő kötelezettsége nem kölcsönös megállapodás keretében arra, hogy a licencia tárgyát képező technológia hasznosításával ne termeljen egy vagy több műszaki alkalmazási területen, egy vagy több termékpiacon, vagy egy vagy több, a másik fél részére fenntartott kizárólagos területen;
iii. a licenciaadó kötelezettsége arra, hogy a technológiára egy adott területen ne adjon licenciát más licenciavevőnek;
iv. a licenciavevő és/vagy licenciaadó általi, a másik fél számára fenntartott kizárólagos területen vagy kizárólagos vevőcsoportnak történő aktív és/vagy passzív értékesítés nem kölcsönös megállapodásban előírt korlátozása;
v. a licenciavevő általi, a licenciaadó által valamely más licenciavevő számára kijelölt kizárólagos területen vagy kizárólagos vevőcsoportnak történő aktív értékesítés nem kölcsönös megállapodásban előírt korlátozása, feltéve hogy ez a másik licenciavevő a saját licenciamegállapodás megkötésének idején nem volt a licenciaadó versenytárs vállalkozása;
vi. a licenciavevő kötelezettsége, hogy a szerződés szerinti termékeket csak saját használatra állítsa elő, feltéve hogy a licenciavevő nincs korlátozva a szerződés szerinti termékeknek saját termékei alkatrészeként való aktív vagy passzív értékesítése tekintetében;
vii. a licenciavevő nem kölcsönös megállapodásban előírt kötelezettsége, hogy a szerződés szerinti termékeket csak egy adott vevő számára állítsa elő, amennyiben a licencia megadása azzal a céllal történt, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak az adott vevő részére;
d) a licenciavevő saját technológiája hasznosítására vonatkozó képességének korlátozása, vagy a megállapodásban részes bármely fél azon képességének korlátozása, hogy kutatást és fejlesztést végezzen, kivéve ha ez utóbbi korlátozás a licencia tárgyát képező know-how harmadik személy számára való feltárásának megakadályozása érdekében nélkülözhetetlen.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások nem versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesülés nem alkalmazható azokra a megállapodásokra, amelyek célja, közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen, a következő:
a) valamely fél azon képességének korlátozása, hogy harmadik fél számára történő termékértékesítés során meghatározza saját árait; azon lehetőség sérelme nélkül, hogy legmagasabb eladási árat határozzanak meg, vagy ajánlott eladási árra tegyenek javaslatot, feltéve hogy valamelyik fél nyomására vagy ösztönzésére ezek az árak valójában nem válnak rögzített, illetve legalacsonyabb eladási árrá;
b) a terület korlátozása, amelyen, vagy a vevők korlátozása, akiknek a licenciavevő passzívan értékesítheti a szerződés szerinti termékeket, kivéve:
i. a passzív értékesítés korlátozása valamely, a licenciaadó részére fenntartott kizárólagos területen vagy kizárólagos vevői csoport részére;
ii. a passzív értékesítés korlátozása valamely kizárólagos területen vagy kizárólagos vevői csoport részére, amelyet a licenciaadó egy másik licenciavevő részére jelölt ki, az első két évben, amikor az adott területen vagy az adott vevői csoportnak ez a másik licenciavevő értékesíti a szerződés szerinti termékeket;
iii. az a kötelezettség, hogy a szerződés szerinti termékeket csak saját használatra állítsa elő, feltéve hogy a licenciavevő nincs korlátozva a szerződés szerinti termékeknek saját termékei alkatrészeként való aktív vagy passzív értékesítése tekintetében;
iv. a szerződés szerinti termékeknek csak egy meghatározott vevő részére történő előállítására vonatkozó kötelezettség, amennyiben a licencia adása azzal a céllal történt, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak az adott vevő részére;
v. a végső felhasználók részére nagykereskedelmi szinten működő licenciavevő által végzett értékesítés korlátozása;
vi. a nem jogosult forgalmazók részére a szelektív forgalmazási rendszer tagjai által történő értékesítés korlátozása;
c) a végső felhasználók számára történő, olyan licenciavevő általi aktív vagy passzív értékesítés korlátozása, aki szelektív forgalmazási rendszer tagja és kiskereskedelmi szinten működik, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy megtiltható legyen a rendszer valamely tagja részére, hogy nem engedélyezett telephelyről végezze tevékenységét.
(3) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások a megállapodás megkötésekor nem versenytárs vállalkozások, de később azzá válnak, a megállapodás teljes időtartamára az (1) bekezdés helyett a (2) bekezdést kell alkalmazni, kivéve ha a megállapodást a későbbiek során valamely lényeges vonatkozásban módosítják.
5. cikk
Nem mentesülő korlátozások
(1) A 2. cikkben foglalt mentesülés nem alkalmazható a technológiaátadási megállapodás részét képező következő kötelezettségekre:
a) a licenciavevő bármely közvetlen vagy közvetett kötelezettsége, hogy a licencia tárgyát képező technológián végzett elválasztható fejlesztései vagy annak általa kialakított új alkalmazásai tekintetében kizárólagos licenciát nyújtson a licenciaadó vagy a licenciaadó által kijelölt harmadik személy részére;
b) a licenciavevő bármely közvetlen vagy közvetett kötelezettsége, hogy a licencia tárgyát képező technológián végzett elválasztható fejlesztésein vagy annak általa kialakított új alkalmazásain fennálló jogokat egészben vagy részben átruházza a licenciaadóra, vagy a licenciaadó által kijelölt harmadik személyre;
c) a licenciavevő bármely közvetlen vagy közvetett kötelezettsége arra, hogy nem támadja meg a licenciaadót a közös piacon megillető szellemi tulajdonjogok érvényességét, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy amennyiben a licenciavevő a licencia tárgyát képező egy vagy több szellemi tulajdonjog érvényességét megtámadja, a technológiaátadási megállapodás megszüntethető.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes felek nem versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesülés nem alkalmazható semmilyen közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amely korlátozza a licenciavevőt saját technológiája hasznosításában, vagy korlátozza a megállapodásban részes bármely felet kutatás és fejlesztés végzésében, kivéve ha ez utóbbi korlátozás nélkülözhetetlen a licencia tárgyát képező know-how harmadik személyek előtti feltárásának megakadályozása érdekében.
6. cikk
Visszavonás egyedi esetekben
(1) A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt, ha adott esetben úgy találja, hogy valamely technológiaátadási megállapodásnak, amely a 2. cikk szerint mentesül, mégis vannak a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatásai, és különösen akkor, ha:
a) korlátozott a harmadik személyek technológiáinak a piacra jutása, például a hasonló, a licenciavevőknek harmadik személyek technológiáinak használatát megtiltó, korlátozó megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott hatása miatt;
b) korlátozott a potenciális licenciavevők piacra jutása, például a hasonló, a licenciaadóknak az egyéb licenciavevők részére történő licenciaadást megtiltó, korlátozó megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott hatása miatt;
c) a felek az azt megalapozó objektív indok nélkül a licencia tárgyát képező technológiát nem hasznosítják.
(2) Ha adott esetben valamely technológiaátadási megállapodásnak, amely a 2. cikk szerint mentesül, a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatásai vannak egy tagállam területén, vagy annak egy részén, amely az elkülönült földrajzi piac valamennyi jellegzetességét mutatja, e tagállam versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésének megfelelően értelmében e terület tekintetében az e cikk (1) bekezdésében foglaltakkal azonos körülmények mellett visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt.
7. cikk
E rendelet alkalmazásának mellőzése
(1) A 19/69/EGK rendelet 1a. cikke értelmében a Bizottság rendeleti úton bejelentheti, hogy amennyiben a hasonló technológiaátadási megállapodások párhuzamos hálózatai egy érintett piac több mint 50 %-át lefedik, e rendelet nem alkalmazható az e piacon folyó versenyre vonatkozó egyes korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodásokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelet legkorábban hat hónappal az elfogadását követően alkalmazható.
8. cikk
A piaci részesedési küszöbök alkalmazása
(1) A 3. cikkben meghatározott piaci részesedési küszöbök alkalmazására az e bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni.
A piaci részesedést a piaci eladási értékre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha a piaci eladási értékről nem áll rendelkezésre adat, más megbízható piaci információn, így például a piaci értékesítés mennyiségén alapuló becsléseket is fel lehet használni az érintett vállalkozás piaci részesedésének megállapítására.
A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani.
Az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjában felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel rendelkező vállalkozások között egyenlő arányban kell felosztani.
(2) Ha a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett piaci részesedés kezdetben nem nagyobb, mint 20 %, illetve 30 %, de később e szintek fölé emelkedik, a 2. cikkben meghatározott mentesülés továbbra is fennáll az azt az évet követő két egymás utáni naptári évben, amikor a 20 %-os vagy a 30 %-os küszöbértéket először átlépték.
9. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 240/96/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni.
10. cikk
Átmeneti időszak
A Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom nem alkalmazható a 2004. május 1. és 2006. március 31. közötti időszakban azokra a megállapodásokra, amelyek 2004. április 30-án már hatályban voltak, és amelyek nem felelnek ugyan meg a mentesülés e rendeletben meghatározott feltételeinek, de 2004. április 30-án megfeleltek a 240/96/EK rendeletben meghatározott feltételeknek.
11. cikk
Érvényességi idő
Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet 2014. április 30-án hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. április 7-én.