RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 925/2009
af 24. september 2009
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 287/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Eurométaux (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af aluminiumsfolie.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2007 til den 30. juni 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fortsatte Kommissionen sin undersøgelse vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser og foretog yderligere analyser og kontrolbesøg i forbindelse med oplysninger, som en række eksporterende producenter og producenter i Fællesskabet indgav i besvarelsen af spørgeskemaet.
(6)
Der blev aflagt fem supplerende kontrolbesøg hos følgende EF-producenter:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Det Forenede Kongerige
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxembourg
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Frankrig
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polen
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanien.
(7)
Der blev aflagt et yderligere kontrolbesøg hos følgende virksomhed, som var forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanien.
(8)
Der blev aflagt tre supplerende kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Der blev desuden aflagt et kontrolbesøg hos Shanghai Futures Exchange, Shanghai.
(10)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse typer aluminiumsfolie med oprindelse i Armenien, Brasilien og Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
(11)
De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og i de tilfælde, hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse dermed.
1.3. Undersøgelsens omfang
(12)
Den brasilianske eksporterende producent påstod, at Rusland skulle have været omfattet af undersøgelsen, da importmængderne fra og markedsandelene for Rusland var betydelige i hele den betragtede periode og endda højere end Armeniens. Desuden påstod den brasilianske eksporterende producent, at priserne på importerede varer fra Rusland var på samme niveau som priserne på importerede varer fra de pågældende lande, og at der derfor forelå umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, da proceduren blev indledt.
(13)
Ved behandlingen af påstanden konkluderede Kommissionen, at der ikke forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser for dumping, for så vidt angår Rusland. Det blev derfor fundet berettiget ikke at inddrage Rusland i klagen. Da der ikke blev fremlagt beviser for dumping, er det ikke relevant, om importmængderne fra og/eller markedsandelene for Rusland faktisk var højere end dem fra et eller flere af de lande, der er omfattet af undersøgelsen. Den brasilianske eksporterende producents påstand blev derfor afvist.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
De efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, dvs. »omspolerne«, påstod på ny, at den pågældende vare også burde omfatte forbrugerruller, dvs. aluminiumsfolie af en vægt på under 10 kg, da det, hvis foranstaltningerne udelukkende indføres på importen af aluminiumsfolie på over 10 kg (»jumboruller«), kunne give anledning til øget eksport af forbrugerruller fra de pågældende lande til lave priser. Det blev desuden påstået, at begge varetyper har de samme grundlæggende egenskaber, og at den eneste forskel er pakningen.
(15)
I betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at forbrugerruller og jumboruller er forskellige varer, hvad angår de fysiske egenskaber og de grundlæggende endelige anvendelsesformål. Den efterfølgende undersøgelse bekræftede disse konklusioner. De fysiske forskelle mellem forbrugerruller og jumboruller går videre end blot forskellen i pakning, da den pågældende vare skal omspoles, før den ompakkes og videresælges til den endelige forbruger. Det blev endvidere konstateret, at kunderne, salgskanalerne og de grundlæggende anvendelsesformål ikke er de samme. Det blev derfor ikke fundet hensigtsmæssigt at inkludere forbrugerruller i varedækningen i forbindelse med nærværende undersøgelse.
(16)
Påstanden om, at importen af jumboruller kan erstattes af importen af forbrugerruller, er behandlet i betragtning 97 til 99.
(17)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 21 i forordningen om midlertidige told hermed.
3. MARKEDSØKONOMISK BEHANDLING OG REFERANCELAND
3.1. Armenien
(18)
Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de midlertidige konklusioner i betragtning 24 til 31 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Virksomheden anførte indledningsvis, at Kommissionen havde begået en fejl ved at antage, at en virksomhed i Armenien ville skulle ansøge om markedsøkonomisk behandling, da Armenien efter dens opfattelse er et land med markedsøkonomi, jf. reglerne i Verdenshandelsorganisationens antidumpingaftale, og at inddragelsen af Armenien i fodnoten til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), burde slettes.
(20)
Som det fremgår af betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, nævnes Armenien specifikt i fodnoten til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blandt lande uden markedsøkonomi. Behandlingen af eksporterende producenter fra lande uden markedsøkonomi, som er medlemmer af Verdenshandelsorganisationen, fremgår af artikel 2, stk. 7, litra b). Nærværende undersøgelse er fuldt i overensstemmelse med disse regler. Påstanden blev derfor igen afvist.
(21)
Virksomheden påstod derefter, at den opfyldte det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling, hvorimod det i den foreløbige konklusion i betragtning 27 til 29 i forordningen om midlertidig told blev konstateret, at dette kriterium ikke var opfyldt. Virksomheden baserede sin påstand på fremlæggelsen af regnskaberne for 2007, som ikke var blevet fremlagt ved kontrolbesøget forud for indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Virksomheden påstod på ny, at den ikke mente, at virksomheden i forbindelse med det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling skulle udarbejde regnskaber i tråd med internationale regnskabsstandarder, og at de nationale armenske regnskabsstandarder var tilstrækkelige, idet Armenien er medlem af Verdenshandelsorganisationen.
(22)
Denne påstand blev afvist. Virksomheden er forpligtet til at have et klart sæt regnskaber i tråd med de internationale regnskabsstandarder. De mangler, som revisorerne bemærkede for regnskabsårene 2006 og 2007, viste klart, at virksomhedens regnskaber ikke var udarbejdet i tråd med IAS, og virksomheden kunne således ikke bevise, at det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling var opfyldt. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling vedrører nemlig de internationale standarder, og medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ændrer ikke ved dette forhold. Desuden er medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ikke i sig selv en garanti for, at der hersker markedsøkonomiske forhold i en virksomheds økonomiske aktiviteter.
(23)
Virksomheden påstod desuden, at den opfyldte det tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling, selv om det i den foreløbige konklusion i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told blev fastslået, at dette ikke var tilfældet, på grundlag af spørgsmål om den armenske stats salg af aktierne og på grundlag af, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden. Virksomheden påstod, at det forhold, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden, ikke var af betydning og ikke burde opregnes sammen med andre spørgsmål om aktier, som virksomheden også betragtede som ubetydelige.
(24)
Denne påstand blev også afvist. Den kendsgerning, at jorden blev erhvervet uden omkostninger og kan sælges med erlæggelse af matrikelværdien til staten (som er betydeligt lavere end markedsværdien), betyder, at den jord er et vigtigt og værdifuldt aktiv for virksomheden, som ikke fremgår af virksomhedens regnskaber, og derfor har en væsentlig indvirkning på virksomhedens omkostninger. Virksomheden kunne desuden heller ikke bevise, at den fordrejning, der skyldtes, at aktierne blev solgt til en lavere pris end deres nominelle værdi, var uden betydning.
(25)
Det kan derfor konkluderes, at de to spørgsmål om opfyldelse af det tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling tyder på en fordrejning overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(26)
Konklusionen om ikke at indrømme virksomheden markedsøkonomisk behandling bekræftes.
3.2. Kina
(27)
En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden påstod på ny, at Kommissionen ikke skulle have sammenlignet noteringen på Shanghai Futures Exchange (»SHFE«) med noteringen på London Metal Exchange (»LME«) uden moms, og at priserne uden denne tilpasning ville være ens i undersøgelsesperioden.
(28)
Denne påstand blev afvist af de årsager, der er fremført i betragtning 38 i forordningen om midlertidig told, da priserne skal sammenlignes på et ensartet grundlag. Kinesiske producenter af den pågældende vare betaler moms ved køb af primæraluminium. Størstedelen af denne moms refunderes derefter ved salg af den færdige vare, uanset om den sælges på hjemmemarkedet (hvor hele momsen kan refunderes) eller til eksport (hvor den kinesiske regering begrænser momsrefusionen til visse satser for visse varer på visse tidspunkter). Inddragelsen af et mindre momsbeløb, som ikke kan refunderes, vil ikke have en væsentlig indvirkning på ovenstående konklusioner.
(29)
Det skal endvidere bemærkes, at den væsentlige prisforskel mellem LME og SHFE i UP viser statens indgriben i prisfastsættelsesmekanismen for primæraluminium, jf. konklusionen i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet efter Kommissionens kontrolbesøg på SHFE.
(30)
Kontrolbesøget bekræftede, at staten spiller en afgørende rolle i prisfastsættelsen på SHFE og griber ind i prisfastsættelsesmekanismerne, navnlig da den har en position som både sælger og opkøber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (»CSRC«). Det er desuden tydeligt, at SHFE er en lukket børs for virksomheder registreret i Kina og kinesiske borgere, og at der ikke foregår effektiv handel mellem SHFE og internationale børser uden for Kina. Dette fremgår af de betydelige prisforskelle mellem SHFE og de internationale børser såsom LME. Når en future-kontrakt på SHFE munder ud i en fysisk levering, kan dette desuden kun foregå på et godkendt pakhus i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan foregå hvor som helst i verden. Disse leveringsbestemmelser skal sikre, at det kinesiske hjemmemarked forbliver afskærmet fra verdensmarkedet, og at prisforvridningen kun er til fordel for kinesiske virksomheder.
(31)
De foreløbige konklusioner i betragtning 22 til 40 bekræftes derfor.
3.3. Armenien og Kina: Individuel behandling
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner vedrørende den eksporterende producent i Armenien i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told.
(33)
En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told om ikke at indrømme virksomheden individuel behandling. Dette afslag skyldtes, at staten ejer størstedelen af virksomheden. Virksomheden påstod, at dette skulle omstødes, da statens ejerskab foregik gennem en virksomhed, som er noteret på Hong Kong Stock Exchange, og at der ikke er statslige tjenestemænd i bestyrelsen.
(34)
Disse påstande blev afvist. Virksomheden ejes hovedsagelig af staten, og bestyrelsen, som leder virksomheden, står til ansvar over for den endelige aktionær, altså staten. Virksomheden var desuden heller ikke i stand til at fremlægge beviser for, at staten ikke kunne gribe ind i virksomhedens forretningsmæssige beslutninger gennem afgørelser i bestyrelsen.
(35)
De foreløbige konklusioner i betragtning 41 og 42 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
3.4. Referenceland
(36)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner om, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland, jf. betragtning 43 til 52 i forordningen om midlertidig told.
4. DUMPING
4.1. Brasilien
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 53 til 68 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Armenien
(38)
Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 69 til 77 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden anførte, at fradragene for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt et rimeligt beløb til fortjeneste ved salg gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke var begrundede.
(39)
Ved behandlingen af påstanden blev det konkluderet, at en del af salget ikke foregik gennem forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. På dette grundlag var justeringerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke berettigede, og beregningerne blev derfor ændret tilsvarende.
4.3. Kina
(40)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 78 til 82 i forordningen om midlertidig told.
(41)
Med henblik på beregningen af restdumpingmargenen for Kina blev den foreløbige metode i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told ændret, således at margenen blev beregnet på grundlag af et vejet gennemsnit af i) den samlede dumpingmargen beregnet for den virksomhed, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) de transaktioner fra den virksomhed, hvor dumpingmargenen havde været højst på de eksportpriser, der blev konstateret i Comext (som er repræsentativ for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 47,0 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4.4. Endelige dumpingmargener
Land
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio (CBA)
27,6 %
Alle andre virksomheder
27,6 %
Kina
Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Alle andre virksomheder
47,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
Alle andre virksomheder
33,4 %
5. SKADE
5.1. EF-produktion og afgrænsning af EF-erhvervsgrenen
(42)
Klagen blev, jf. betragtning 87 i forordningen om midlertidig told, indgivet af Eurométaux på vegne af fire EF-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. En anden producent støttede klagen, mens endnu en var imod klagen. De fem producenter, der optrådte som klagere eller støttede klagen, anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(43)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende afgrænsningen af EF-erhvervsgrenen og dennes produktion, bekræftes konklusionerne i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. EF-forbruget
(44)
Den armenske eksporterende producent anfægtede afgrænsningen af EF-forbruget og påstod, at EF-erhvervsgrenens salg på det bundne marked burde have været taget i betragtning. Samme virksomhed påstod desuden, at de anslåede data i klagen ikke var et pålideligt grundlag for at fastlægge EF-forbruget, og henviste til en uafhængig markedsundersøgelse.
(45)
Hvad angår den påståede bundne anvendelse, blev det konstateret, at kun en meget begrænset mængde var afsat til det bundne marked i UP. Dette berørte kun en EF-producents salg i det første år af den betragtede periode. Det blev derfor konstateret, at dette kun havde en ubetydelig indvirkning, om nogen, på den overordnede situation.
(46)
Hvad angår fastlæggelsen af det samlede EF-forbrug, blev det konkluderet, at den metode, der blev anvendt i den foreløbige fase, var hensigtsmæssig og havde givet et forholdsvis komplet billede af den aktuelle situation. Den armenske eksporterende producent uddybede ikke, hvorfor Kommissionens metode ikke var hensigtsmæssig og derfor ville føre til upålidelige resultater. Den undersøgelse, som den armenske eksporterende producent henviste til, blev ikke skønnet til at have direkte relevans, da den henviste til forskellige typer aluminiumsfolie og omfattede data for virksomheder uden for EU, som ikke kunne efterprøves. De foreløbige konklusioner om det samlede EF-forbrug, jf. tabel 1 i betragtning 90 i forordningen om midlertidig told, bekræftes desuden af andre interesserede parter, herunder importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen.
(47)
På denne baggrund konkluderes det, at det samlede EF-forbrug, som blev fastlagt i forordningen om midlertidig told, giver et pålideligt billede af den aktuelle situation.
(48)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 88 til 90 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(49)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater gentog den brasilianske eksporterende producent, at varer med oprindelse i Brasilien opfylder højere kvalitetsstandarder såsom minimumstrækstyrke og krav til strækning, der giver mulighed for flere anvendelser og salg til en større kundekreds i forhold til de varer, der eksporteres af de to andre pågældende lande. Det blev således påstået, at der er forskellige markedssegmenter for aluminiumsfolie afhængigt af varens kvalitet, og at kun den brasilianske vare opfylder kravene for salg på markedet for dyre mærkevarer.
(50)
Den brasilianske eksportør påstod endvidere på ny, at virksomheden anvendte anderledes salgskanaler og distributionsmetoder til virksomhedens varer. Det blev navnlig påstået, at eksporten fra Brasilien hovedsagelig foregår via forhandlere, mens de armenske og kinesiske eksporterende producenter sælger direkte til omspolere i Fællesskabet. Det blev desuden påstået, at den brasilianske eksportør længe har haft stabile forretningsforbindelser med specifikke kunder i Fællesskabet, mens eksportørerne fra Armenien og Kina kun for nylig er kommet ind på EF-markedet.
(51)
Endelig påstod den samme eksporterende producent, at tendenserne vedrørende importmængder og markedsandele var anderledes end for de andre eksporterende lande, hvilket skulle afspejle, at konkurrencevilkårene faktisk var anderledes.
(52)
Hvad angår den første påstand, altså forskellen i kvalitetsstandarder, viste undersøgelsen, at markedet for aluminiumsfolie til trods for kvalitetsforskelle hovedsagelig er prisorienteret, og at kvalitetsforskellene kun spillede en mindre rolle i valget af leverandører. Disse konklusioner blev bekræftet af de interesserede samarbejdsvillige importører og brugere. Den brasilianske eksporterende producents ubegrundede påstand om, at markedet for aluminiumsfolie skulle være opdelt i flere segmenter afhængigt af kvalitetsforskelle i varen, kunne ikke bekræftes i nærværende undersøgelse, hvorfor påstanden måtte afvises.
(53)
Hvad angår de angiveligt forskellige salgskanaler og distributionsmetoder, skal det bemærkes, at den brasilianske eksporterende producent ikke anfægter det forhold, at virksomhedens varer solgtes både via en ikke-forretningmæssigt forbunden forhandler og direkte til omspolere i Fællesskabet. På denne baggrund konstateres det, at salgskanalerne var ens. Det forhold, at den brasilianske eksportør har opbygget langvarige og solide forretningsforbindelser i de forgangne år, udelukker ikke, at virksomhedens varer sælges på samme konkurrencevilkår som varerne fra konkurrenter, der for nylig er kommet ind på markedet. Den eksporterende producent hverken påstod eller beviste, at virksomhedens kunder ikke ville skifte til andre leverandører, hvis de fandt det hensigtsmæssigt. Selv om den brasilianske eksportør således længe har været på EF-markedet, kan det ikke konkluderes, at virksomhedens varer sælges på andre konkurrencevilkår end varer, der importeres fra Armenien og Kina. Denne påstand afvises derfor.
(54)
Endelig fremlagde den brasilianske eksporterende producent, hvad angår de forskellige importtendenser, ingen yderligere oplysninger eller beviser, og derfor bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told.
(55)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den armenske eksporterende producent, at importen fra Armenien ikke skulle kumuleres med henblik på skadesanalysen på grund af de lave importmængder, lave markedsandele og stabile importtendenser samt den påståede væsentlige kvalitetsforskel mellem varer fra Armenien og varer fra Brasilien og Kina.
(56)
Denne påstand kunne ikke accepteres, da det blev konstateret, at alle betingelser for kumulering, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt:
-
Jf. de foreløbige konklusioner og som bekræftet ovenfor i betragtning 38 til 39 lå dumpingmargenen for Armenien over den minimumsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3.
-
Importmængden fra Armenien var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, idet dens markedsandele udgjorde 5,26 %, jf. betragtning 96 (tabel 4) i forordningen om midlertidig told. Det blev desuden konstateret, at importen fra Armenien steg betydeligt fra 2006 til udgangen af UP til trods for, at der på ny importeredes varer fra Kina, og at importen fra Brasilien i denne periode kunne betragtes som betydelig.
-
Hvad angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer fra de pågældende lande, og især hvad angår påstandene om væsentlige kvalitetsforskelle mellem de importerede varer, jf. betragtning 52, blev det konstateret, at de importerede varer fra Armenien havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendtes til de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres specifikke kvalitet. Det skal også bemærkes, at denne eksporterende producent gav udtryk for sin hensigt om at omlægge produktionen til omformningsfolie af endnu højere kvalitet, hvilket antyder, at påstanden om de andre varers angivelige dårlige kvalitet kunne være overdrevet.
(57)
De armenske eksporterende producenters påstande i denne henseende blev derfor afvist.
(58)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Import fra de pågældende lande
5.4.1. Importens omfang og markedsandel
(59)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 95 og 96 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4.2. Priser
(60)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til priserne for den pågældende import, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4.3. Prisunderbud
(61)
Den eksporterende producent fra Brasilien anfægtede den metode, der var blevet anvendt til at beregne den underbudsmargen, der gælder for virksomheden. I den forbindelse påstod den eksporterende producent, at beregningen af underbudsmargenerne ikke var foretaget på samme handelsled. Det blev således påstået, at eksportsalget fra Brasilien hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, der videresælger varen til omspolere, hvorimod EF-erhvervsgrenens salg foregår direkte til omspolerne. Det blev derfor påstået, at SA&G-omkostningerne og fortjenesten for forhandleren skulle have været lagt til eksportprisen. Undersøgelsen viste, at eksportsalget i modsætning til den brasilianske eksporterende producents påstand ikke hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, da over 70 % af eksportsalget foregik direkte til omspolerne. Undersøgelsen viste desuden, at EF-erhvervsgrenen især solgte den pågældende vare til omspolere, selv om de dog også solgte til forhandlere. Det blev derfor besluttet, også for at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled, at udelukke salg til forhandleren og kun at basere beregningen af underbudsmargenen på salg direkte til omspolere. Da dette salg udgjorde over 70 % af den eksporterende producents samlede salg til Fællesskabet, betragtedes det som repræsentativt.
(62)
Den samme eksporterende producent i Brasilien påstod desuden, at der skulle have været foretaget en justering for kvalitetsforskelle mellem den importerede vare og EF-erhvervsgrenens vare. Undersøgelsen viste dog klart, at kvaliteten ikke er en afgørende faktor, da de endelige brugere baserer deres valg på prisen og ikke på eventuelle kvalitetsforskelle (dvs. foliens tykkelse).
(63)
Ud fra det ovenstående var det vejede gennemsnitlige prisunderbud, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser ab fabrik til uafhængige kunder, på 9,6 % for Brasilien.
(64)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til udbudsmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 98 til 100 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5. EF-erhvervsgrenens situation
(65)
Skadesfaktorerne blev, som det fremgår af betragtning 42, fastlagt på grundlag af de efterprøvede oplysninger fra fem EF-producenter. En sjette EF-producent indsendte en spørgeskemabesvarelse efter den foreløbige fastlæggelse, som dog ikke længere kunne efterprøves og derfor ikke blev taget i betragtning ved den endelige fastlæggelse. Efter kontrolbesøgene i virksomhederne blev enkelte skadesfaktorer justeret på baggrund af de oplysninger, der var fremkommet under kontrolbesøgene. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen og undersøgelsen af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, justeret tilsvarende.
5.5.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 1: Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
UP
Produktion (ton)
50 952
48 467
40 071
32 754
Produktion (indeks)
100
95
79
64
Produktionskapacitet (ton)
59 400
59 400
59 400
59 400
Produktionskapacitet (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86 %
81 %
67 %
55 %
Kapacitetsudnyttelse (indeks)
100
94
79
64
(66)
Som det fremgår af ovenstående tabel, viste EF-erhvervsgrenens produktionsmængder en tydelig negativ tendens mellem 2005 og UP. Hvad angår den overordnede produktionskapacitet, bekræftede de endelige konklusioner den faldende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode.
5.5.2. Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlig enhedspris i EF
(67)
Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forbindelse med salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.
Tabel 2: Salgsmængde, markedsandel, priser og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet
2005
2006
2007
UP
Salgsmængde (ton)
43 661
45 191
37 207
30 310
Salgsmængde (indeks)
100
104
85
70
Markedsandel
48 %
53 %
34 %
33 %
Enhedspris i EUR pr. ton
2 566
3 045
3 219
3 068
Enhedspriser (indeks)
100
119
125
120
(68)
Som det blev fastslået i de foreløbige konklusioner, steg EF-forbruget med 4 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt med 30%, dvs. at EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug. Som følge heraf faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 48 % i 2005 til 33 % i UP.
(69)
Hvad angår EF-erhvervsgrenens resultater ved salg til uafhængige kunder på EF-markedet, blev de endelige konklusioner ikke ændret væsentligt i forhold til de foreløbige konklusioner.
5.5.3. Lagre
(70)
Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.
Tabel 3: Lagre
2005
2006
2007
UP
Lagre (ton)
1 789
1 711
2 148
2 355
Lagre (indeks)
100
96
120
132
(71)
Undersøgelsen viste, at lagerbeholdningerne ikke kan betragtes som en relevant skadesfaktor, da størstedelen af produktionen sker efter ordre, jf. betragtning 107 i forordningen om midlertidig told. Tendenserne for lagrene er derfor kun anført til orientering. Skønt de endelige konklusioner nu viser en væsentligt forøgning af lagerbeholdningerne på 32 %, skyldtes dette et øjebliksbillede med høj lagerbeholdning i en enkelt virksomhed, hvorfor den ikke er repræsentativ for en tendens.
5.5.4. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
Tabel 4: Investeringer
2005
2006
2007
UP
Investeringer (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investeringer (indeks)
100
11
19
56
(72)
EF-erhvervsgrenens investeringer faldt betydeligt, dvs., at den tendens, som blev fastslået i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens investeringer mellem 2005 og UP, bekræftes konklusionerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
Tabel 5: Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
2005
2006
2007
UP
Rentabilitet af salget i Fællesskabet
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Afkast af de samlede investeringer
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Likviditet
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Ovenstående tabel viser en let forbedring i EF-erhvervsgrenens rentabilitet i den betragtede periode, selv om den stadig er negativ i UP og navnlig langt under målfortjenesten på 5 %. Som det fremgår af tabel 1 og 2 ovenfor, viste undersøgelsen, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig udmøntede sig i et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten har mistet salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Selv om EF-erhvervsgrenen opnåede en marginal fortjeneste i 2007, havde den igen tab i UP, og derfor kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. De justerede konklusioner om rentabilitet ændrer ikke de foreløbige konklusioner i den henseende og afviger ikke fra konklusionen om, at den samlede rentabilitet forblev meget lav, om ikke negativ, til trods for en betydelig stigning i forbruget i 2007 og i UP.
(74)
Der blev foretaget en ny beregning af investeringsafkastet på grundlag af de efterprøvede data fra EF-erhvervsgrenen ved hjælp af den metode, som er beskrevet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told. Resultat viste, at indikatoren var positiv i 2007 og således afspejlede EF-erhvervsgrenens lille fortjeneste i den samme periode.
(75)
Hvad angår likviditeten, blev de endelige konklusioner ligeledes justeret på baggrund af de efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen. Indikatoren bekræfter, at EF-erhvervsgrenen har forsøgt at modvirke den stigende dumpingimport fra de pågældende lande ved at fastholde salgspriserne på det højst mulige niveau, hvilket var til skade for salgsmængderne og markedsandelen.
5.5.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 6: Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
UP
Antal medarbejdere
482
460
386
343
Antal ansatte (indeks)
100
95
80
71
Arbejdskraftomkostninger
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
96
80
71
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger
28 226
28 359
28 195
28 122
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
100
100
100
Produktivitet (ton/ansat)
106
105
104
96
Produktivitet (indeks)
100
100
98
90
(76)
Efter justering af tallene kan det konkluderes, at tendenserne for beskæftigelse, produktivitet og lønninger i EF-erhvervsgrenen i perioden mellem 2005 og UP generelt var uændrede i forhold til forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.7. Dumpingmargenens størrelse
(77)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.8. Genrejsning efter tidligere dumping
(78)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.9. Vækst
(79)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.6. Konklusion om skade
(80)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionen i betragtning 116 til 118 i forordningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, hermed.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Dumpingimportens virkninger
(81)
Den armenske eksporterende producent påstod, at markedsandelen for importen af armenske varer i den betragtede periode i gennemsnit ikke var tilstrækkelig til at forvolde EF-erhvervsgrenen skade. En eksporterende producent fra Kina påstod, at importen fra Kina ikke forvoldte skade, da EF-erhvervsgrenens rentabilitet viste en stigende tendens, samtidig med at importen fra Kina steg.
(82)
Som det fremgår af betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet ovenfor i betragtning 49 til 58, var betingelserne for kumulering af importen fra de pågældende lande med henblik på en vurdering af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation opfyldt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Derfor blev en individuel landeundersøgelse af importen fra de pågældende lande ikke fundet hensigtsmæssig, og ovenstående påstande afvises derfor.
(83)
Hvad angår udviklingen i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, ændrede de reviderede tal ikke væsentlig ved det overordnede billede. EF-erhvervsgrenens tab faldt mellem 2005 og 2006, mens erhvervsgrenen var lettere rentabel i 2007 (0,2 %). Fortjenesten faldt i UP og blev til et mindre tab på - 0,1 %.
(84)
Det skal desuden bemærkes, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig førte til et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder, jf. betragtning 121 i forordningen om midlertidig told og betragtning 73. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten mistede salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Kort sagt bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen til trods for en mindre fortjeneste i 2007 har lidt væsentlig skade, da de reviderede konklusioner om rentabilitet viste tab. Da forværringen af EF-erhvervsgrenens situation faldt sammen med stigningen i importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 123 i forordningen om midlertidig told hermed.
(85)
Det konkluderes derfor, at presset fra dumpingimporten, som fra 2006 tegnede sig for en voksende mængde og markedsandel, spillede en afgørende rolle den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Ovenstående påstande afvises derfor.
6.2. Virkningerne af andre faktorer
6.2.1. Import med oprindelse i andre tredjelande end Kina, Armenien og Brasilien
(86)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra andre tredjelande end de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 124 til 126 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.2. EF-erhvervsgrenens eksport
(87)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 127 og 128 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.3. EF-erhvervsgrenens import
(88)
En eksporterende producent refererede til visse markedsoplysninger og påstod, at en af EF-producenterne importerede en betydelig mængde varer fra en forretningsmæssigt forbunden virksomhed i Kina.
(89)
Disse påstande kunne dog ikke bekræftes, da de efterprøvede tal fra den pågældende kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne EF-importør havde bekræftet de foreløbige konklusioner i betragtning 129 i forordningen om midlertidig told.
6.2.4. Selvforskyldt skade
(90)
En række interesserede parter gentog, at EF-producenterne skulle være mere interesserede i det mere lukrative marked for omformningsfolie af aluminium (»omformningsfolie«). Det blev påstået, at omformningsfolie og den pågældende vare (også kaldet husholdningsfolie af aluminium) produceres på de samme produktionslinjer, og at det derfor er forholdsvis let at omstille produktionen mellem varerne. Faldet i EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af den pågældende vare skyldes således stigningen i EF-erhvervsgrenens produktion af omformningsfolie snarere end stigningen i importen fra de pågældende lande. Det blev til gengæld påstået, at stigningen i importen fra de pågældende lande skyldtes utilstrækkelig levering fra EF-erhvervsgrenens side på EF-markedet, som skyldtes den øgede produktion af omformningsfolie. Konklusionerne i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told blev kritiseret, da de udelukkende var baseret på oplysninger vedrørende en enkelt EF-producent af omformningsfolie.
(91)
Undersøgelsen har bekræftet, at EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af omformningsfolie ikke er steget væsentligt. Faktisk viste en yderligere undersøgelse, at hverken klageren eller de EF-producenter, der støttede klagen, har omstillet en betydelig del af deres samlede produktionsmængde til omformningsfolie, hvorfor påstandene i denne henseende afvises. På dette grundlag kunne det ikke konkluderes, at væsentlige produktionskapaciteter var blevet omstillet fra den pågældende vare til omformningsfolie. Der kan ganske rigtigt produceres forskellige typer folie på de samme valser, og derfor kan det også konkluderes, at skulle rentabiliteten for den pågældende vare blive genskabt på rimelige handelsvilkår, vil EF-erhvervsgrenen kunne stille mere kapacitet til rådighed til at producere den pågældende vare. Dette bekræfter derfor de foreløbige konklusioner i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told.
6.2.5. Udvikling i forbruget på EF-markedet
(92)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til forbruget på EF-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 133 og 134 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.6. Udvikling i EF-erhvervsgrenens omkostninger
(93)
En eksporterende producent påstod, at EF-erhvervsgrenen havde været i stand til at øge sine fortjenstmargener til trods for stigningen i omkostningerne til råmaterialer, hvilket er i modstrid med konklusionerne i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told, hvori det hedder, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne til råmaterialer. Denne påstand måtte afvises. Selv om undersøgelsen til sidst viste en let forbedring af rentabiliteten i 2007, fulgte fortjenesten ikke samme tendens som stigningen i EF-forbruget. Dernæst førte stigningen i omkostningerne, når de blev væltet over på kunderne, til betydeligt dalende salgsmængder og markedsandele på grund af dumpingimporten på markedet, som underbød EF-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste desuden, at faldet i produktionsmængden skyldtes en stigning i dumpingimporten, samtidig med at produktionskapaciteten forblev stabil. Som et resultat blev produktionsomkostninger fordelt på mindre produktionsmængder, hvilket fik enhedsomkostningerne til at stige.
6.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(94)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told hermed.
7. FÆLLESSKABETS INTERESSER
7.1. EF-erhvervsgrenens interesser
(95)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 142 til 145 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Importørernes interesser
(96)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importørernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 146 til 149 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.3. Brugernes interesser
(97)
Omspolerne, som er de største brugere af den pågældende vare i Fællesskabet, er repræsenteret ved Aluminium Foil Association, som fremsatte følgende påstande:
-
Omkostningerne til transport af forbrugerruller fra Kina udgør, i modsætning til de foreløbige konklusioner i betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kun en lille procentdel af varernes værdi (ca. 1 % af salgsprisen), og de er således næsten på samme niveau som transportomkostningerne for den pågældende vare (ca. 0,2 % af salgsprisen).
-
EF-omspolernes store varesortiment er angiveligt ikke en fordel, da detailhandlerne også kan købe den pågældende vare i store mængder gennem separate kontrakter af importører/forhandlere af forbrugerruller.
-
I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 154 i forordningen om midlertidig told er produktionen af omformningsfolie tilsyneladende stadig en prioritet for de EF-producenter, der ikke er interesserede i produktionen af den pågældende vare. Hvis de endelige foranstaltninger indføres, vil udbuddet af den pågældende vare i Fællesskabet ikke være tilstrækkeligt til at opfylde omspolernes behov.
-
I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 163 i forordningen om midlertidig told bør de endelige foranstaltninger, hvis de indføres, også finde anvendelse for varer af en vægt under 10 kg. I modsat fald vil disse foranstaltninger føre til en øget dumpingimport af forbrugerruller især fra Kina med alvorlige negative følger for EF-omspolerne og et efterfølgende tab af 4 000 arbejdspladser i Fællesskabet. Disse bemærkninger blev støttet af eksporterende producenter fra to af de pågældende lande.
(98)
Den indsendte dokumentation vedrørende transportomkostningerne blev fundet pålidelig og kunne derfor accepteres. Risikoen for, at importen af den pågældende vare bliver erstattet af import af varer i det efterfølgende produktionsled er dog i sig selv ikke en grund til at indføre antidumpingforanstaltninger. Der er nemlig ikke fremlagt dokumentation for, at denne import skulle stige betydeligt og til priser, der underbyder EF-omspolernes priser. Illoyal handelspraksis blandt de eksporterende producenter af varer i det efterfølgende produktionsled skal undersøges særskilt på grundlag af tilstrækkelige umiddelbare beviser. Det konstateres endvidere, at en omstilling til produktion af større mængder varer i det efterfølgende produktionsled i Kina sandsynligvis ville tage en del tid, da det forudsætter nye investeringer i maskiner og etablering af nye salgskanaler. Eventuelle virkninger vil derfor først blive mærkbare på mellemlang sigt. Hvad angår antallet af arbejdspladser i de efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, var denne påstand ikke begrundet. De anførte tal kunne derfor ikke betragtes som pålidelige. På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 153 til 162 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til Fællesskabets interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 150 til 163 i forordningen om midlertidig told hermed.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
8.1. Skadestærskel
(100)
En eksporterende producent påstod, at beregningen af skadestærsklen skulle baseres på produktionsomkostningerne i stedet for salgsprisen for den pågældende vare. Samme eksportør påstod, at den målfortjeneste, der var blevet lagt til grund for beregningen af skadestærsklen, var for høj og burde have været 1 %, hvilket ville stemme bedre overens med de aktuelle markedsvilkår, navnlig den økonomiske afmatning. Denne eksporterende producent gentog desuden sin påstand om, at der burde have været justeret for kvalitetsforskelle mellem den eksporterede vare og den vare, som EF-erhvervsgrenen producerer og sælger på EF-markedet.
(101)
For så vidt angår den første påstand, altså at skadestærsklen burde beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne, skal det bemærkes, at anvendelsen af en sådan metode ikke vil få indvirkning på resultaterne, og påstanden blev derfor fundet irrelevant. Hvad angår niveauet for målfortjenesten, blev der som nævnt i betragtning 165 i forordningen om midlertidig told anvendt en meget konservativ fortjenstmargen før skat for producenterne på 5 %. Denne fremgangsmåde blev også foreslået i klagen og anvendt i den tidligere undersøgelse. Den foreslåede målfortjeneste var dog ikke på et niveau, som kunne gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opretholde produktionskapaciteterne og foretage nye investeringer, og blev derfor afvist. Hvad angår påstanden om varens kvalitet, blev det, jf. betragtning 52, konstateret, at alle varetyper har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres særlige kvalitet. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til disse påstande, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.
(102)
En anden eksporterende producent påstod, at skadestærsklen burde sigte mod at beregne salgspriser, der udligner et faktisk tab. Dette måtte afvises, da skadestærsklens niveau er det prisniveau, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kan opnå uden dumpingimport.
(103)
Den samme eksporterende producent påstod endvidere, at målfortjenesten skulle fastsættes til niveauet for den fortjeneste, der faktisk blev opnået, inden den betragtede periode startede, i dette tilfælde et tab. På dette grundlag ville underbudsmargenen være på bagatelgrænsen.
(104)
Denne påstand blev afvist, da EF-erhvervsgrenen stadig var berørt af den tidligere situation med dumpingimport fra Rusland og Kina samt dumpingimporten fra Brasilien. Det blev derfor konkluderet, at en fortjenstmargen på 5 % ville være den fortjenstmargen, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår.
(105)
For at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled, blev det således, jf. betragtning 61 ovenfor, besluttet at udelukke den brasilianske eksporterende producents salg til den ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandler i forbindelse med beregningen af prisunderbud og som følge deraf også skadestærsklen.
(106)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.
(107)
Den endelige landsdækkende skadesmargen for Kina blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af i) skadesmargenen for en virksomhed i Kina, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) den virksomheds højeste skadesmargen anvendt på eksportpriserne fra Eurostat (som værende repræsentative for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev den landsdækkende skadesmargen fastsat til 30 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
8.2. Endelige foranstaltninger
(108)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.
(109)
Der foreslås følgende endelige antidumpingtoldsatser:
Land
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Endelig skadesmargen
Endelig antidumpingtold
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Alle andre virksomheder
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Kina
Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Alle andre virksomheder
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Alle andre virksomheder
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af de nævnte virksomheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(111)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
8.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(112)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives.
8.4. Foranstaltningens form
(113)
I løbet af undersøgelsen afgav den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Armenien og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Brasilien pristilsagn, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(114)
Begge tilbud blev undersøgt. Den brasilianske eksportørs tilbud fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse. For så vidt angår den armenske eksportørs tilbud, er der på grund af virksomhedskoncernens komplekse struktur og dens komplekse salgskanaler en høj risiko for krydskompensation med salg af samme vare til de samme kunder, men fra forskellige oprindelseslande, samt salg af forskellige varer til de samme kunder fra forskellige salgsvirksomheder i samme koncern. Den armenske eksportør afgav et væsentligt ændret tilbud om tilsagn efter den frist, der er fastsat i grundforordningens artikel 8, stk. 2. Det skal bemærkes, at - ud over at det ændrede tilbud blev afgivet efter fristens udløb - kan det ikke accepteres af følgende grund: Selv om virksomheden tilbød kun at sælge direkte til den første uafhængige kunde i EU, dvs. uden at inddrage sine to forretningsmæssigt forbundne virksomheder i salgskanalen, viste undersøgelsen, at virksomheden solgte andre varer til de samme kunder i EU. Endvidere kundgjorde virksomheden, at den planlagde at fremstille og sælge en ny varetype, nemlig omformningsfolie, til EU. Eftersom den mulighed foreligger, at den nye varetype kunne blive solgt til de samme kunder i EU, kan end ikke det ændrede tilbud begrænse risikoen for krydskompensation i tilstrækkeligt omfang.
(115)
Kommissionen accepterede ved afgørelse 2009/736/EF (4) tilbuddet om tilsagn fra Companhia Brasileira de Aluminio (»CBA«). Rådet erkender, at tilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkninger og i tilstrækkelig grad begrænser risikoen for omgåelse. Tilbuddet fra Rusal Armenal afvises af de grunde, der anføres i betragtning 114, samt på grund af problemerne med virksomhedens regnskaber, jf. betragtning 21 og 22.
(116)
For yderligere at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til effektivt at overvåge, om CBA overholder tilsagnet, når der forelægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelse for antidumpingtolden være betinget af, i) at der forelægges en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er opført i bilag II, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af CBA til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at ovennævnte betingelser ikke er opfyldt.
(117)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning.
(118)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 116 og 117, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller indirekte.
(119)
Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet.
(120)
Af ovennævnte grunde betragtes pristilsagnet fra CBA som acceptabelt af Kommissionen, og tilsagnet fra Armenal som ikke-acceptabelt. De pågældende virksomheder er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen og afvisningen.
(121)
Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis Kommissionen trækker godtagelsen af tilsagnet tilbage, finder den af Rådet i henhold til artikel 9, stk. 4, indførte antidumpingtold automatisk anvendelse, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9.
9. OVERVÅGNING
(122)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:
(123)
Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(124)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (»Kina«).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Armenien
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Alle andre virksomheder
13,4 %
A999
Kina
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Alle andre virksomheder
30,0 %
A999
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Alle andre virksomheder
17,6 %
A999
3. Uanset stk. 1 skal den endelige antidumpingtold ikke gælde for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
5. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag I. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i afgørelse 2009/736/EF, som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
-
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og
-
sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilag II til nærværende forordning, og
-
de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 287/2009 på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Kina, opkræves endeligt i henhold til den i artikel 1 fastsatte endelige told. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2009.
A TANÁCS 925/2009/EK RENDELETE
(2009. szeptember 24.)
az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 287/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó egyes alumíniumfóliák behozatalára.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurométaux (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek a termelése az alumíniumfólia teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések meghozatala után a Bizottság folytatta a dömpingre, a kárra, és a Közösség érdekére vonatkozó vizsgálatát, elvégezte az egyes exportáló gyártók és közösségi felhasználók által a kérdőíveken megadott adatok további elemzését és e célból ellenőrző látogatásokat is folytatott.
(6)
Öt további ellenőrző látogatást folytattak le a következő közösségi gyártók telephelyein:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Egyesült Királyság,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxemburgi Nagyhercegség,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Franciaország,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Lengyelország,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanyolország.
(7)
Emellett egy látogatást tettek az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló következő vállalat telephelyén:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanyolország.
(8)
Három további ellenőrző látogatást folytattak le a következő exportáló gyártók telephelyein:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Látogatást tettek még a Shanghai Futures Exchange-nél (Shanghai).
(10)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető fontosságú tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Örményországból, Brazíliából és a Kínából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések elfogadását, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését szándékozott ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(11)
Az érdekelt felek által benyújtott írásbeli és szóbeli megjegyzéseket a Bizottság megvizsgálta, és a megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosította.
1.3. A vizsgálat hatóköre
(12)
A brazíliai exportáló gyártó úgy vélte, hogy a vizsgálatot Oroszországra is ki kellett volna terjeszteni, mivel Oroszország importvolumene és piaci részesedése az egész figyelembe vett időszak alatt jelentős, sőt az Örményországénál nagyobb volt. A brazil exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az oroszországi importárak az érintett országokéival azonos szintet értek el, és hogy nyilvánvaló bizonyíték volt a dömpingre a vizsgálat megindítása idején.
(13)
A panasz elemzésekor a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország dömpingjére nem volt elegendő egyértelmű bizonyíték. Ezért Oroszországnak a panaszból való kihagyását indokoltnak ítélte. A dömpingre vonatkozó bizonyíték hiányában lényegtelen, hogy az Oroszországból származó behozatal volumene és/vagy piaci részesedése valóban magasabb volt, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó egy vagy több országé. A brazíliai exportáló gyártó állítását ezért elutasították.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(14)
A közösségi feldolgozó iparág, vagyis az „áttekercselők” megismételték, hogy az érintett terméknek a fogyasztói tekercseket - vagyis a 10 kg-nál kisebb tömegű alumíniumfólia-tekercseket - is magában kellene foglalnia, mivel ha a végleges intézkedéseket kizárólag a 10 kg-nál nehezebb alumíniumfólia (az „óriástekercsek”) behozatalára vezetik be, akkor megnövekedhet a fogyasztói tekercsek alacsony árakon történő exportja az érintett országokból. Azt is hozzátették, hogy a két termék alapvetően hasonló jellegzetességekkel rendelkezik, az egyetlen különbség köztük a csomagolás.
(15)
Az ideiglenes rendelet (15)-(19) preambulumbekezdéseiben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fogyasztói és az óriástekercsek fizikai jellegzetességeiket és alapvető végfelhasználásukat tekintve különböző termékek. A későbbi vizsgálat megerősítette ezt a megállapítást. A fogyasztói tekercsek és az óriástekercsek közötti fizikai különbségek valóban meghaladják az egyszerű csomagolási különbözőséget, mivel az érintett terméket az újracsomagolás és a végső fogyasztónak való eladást megelőzően még át kell tekercselni. Azt is megállapították, hogy különböznek a vevők, az értékesítési csatornák és az alapvető alkalmazások is. Ez az oka annak, hogy nem ítélték megfelelőnek a fogyasztói tekercseknek a jelenlegi vizsgálat termékkörébe való felvételét.
(16)
Azt az állítást, hogy az óriástekercsek behozatalát helyettesíteni lehet a fogyasztói tekercsek behozatalával, az alábbi (97)-(99) preambulumbekezdés tárgyalja.
(17)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)-(21) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat megerősítik.
3. PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS ÉS ANALÓG ORSZÁG
3.1. Örményország
(18)
Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (24)-(31) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat.
(19)
A vállalkozás először is leszögezte, hogy a Bizottság tévedett, amikor úgy ítélte meg, hogy egy örményországi vállalkozásnak folyamodnia kell piacgazdasági elbánás (MET) iránt, mivel véleményük szerint Örményország a WTO dömpingellenes megállapodásának értelmében piacgazdasággal rendelkező ország, és Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzetből is törölni kell.
(20)
Ezzel szemben - amint az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében áll - Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzet kifejezetten megemlíti, mint nem piacgazdaságú országot. A WTO-tag, de nem piacgazdaságú országok exportáló gyártóira alkalmazott elbánásról a 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja szól. Ezekkel a rendelkezésekkel a jelenlegi vizsgálat teljes egészében összhangban áll. Mindezek alapján ezt az érvet szintúgy el kellett utasítani.
(21)
A vállalkozás ezután megállapította, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás második feltételét, amelyet az ideiglenes rendelet (27)-(29) bekezdése ideiglenesen nem teljesültnek minősített. A vállalkozás érvelését a 2007. évi elszámolás benyújtására alapozta, amelyet azonban még nem adtak át a vállalatnál tett ellenőrző látogatás idején, az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. A vállalkozás itt ismét megállapította, hogy nem hisz abban, hogy a második MET feltétel a számláknak a nemzetközi számviteli standardok szerint való elkészítése lenne, és hogy szerinte az örmény nemzeti számviteli standardok elegendőek, mivel Örményország a WTO tagja.
(22)
Ezt az érvet a Bizottság elutasította. A vállalatnak egyetlen, átlátható könyveléssel kell rendelkeznie, amely a nemzetközi standardoknak megfelel. A könyvvizsgálók által mind a 2006-os, mind a 2007-es évekre megállapított hiányosságok világosan megmutatták, hogy az elszámolást nem a nemzetközi standardoknak megfelelően készítették el, és ezért a vállalat nem tudta bebizonyítani, hogy megfelel a második MET feltételnek. A MET feltételei ténylegesen a nemzetközi számviteli standardokra utalnak, és az, hogy egy ország a WTO tagja vagy sem, ezen nem változtat. Emellett a WTO-tagság önmagában nem garantálja, hogy egy vállalkozás gazdasági tevékenységében a piaci viszonyok dominálnak.
(23)
A vállalkozás ezek után megállapította, hogy teljesíti a harmadik piacielbánás-kritériumot is, amelyre vonatkozóan az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében az állt, hogy nem teljesül, tekintettel az örmény állam részvényeladásával kapcsolatos kérdésekre, valamint arra, hogy az állam a földterületet ingyen bocsátotta a vállalkozás rendelkezésére. A vállalkozás megállapította, hogy a földterület ingyenes rendelkezésre bocsátása nem jelentős érv, és elválasztandó - a részvényekkel kapcsolatos - másik kérdéstől, amelyet a vállalat különben szintén jelentéktelennek minősít.
(24)
A Bizottság ezt az érvet is elutasította. Már önmagában az a tény, hogy a földterülethez ingyen jutottak hozzá, viszont az államnak az telekkönyvi értéken (azaz a piaci értékénél jóval kisebb összegért) eladható, azt jelenti, hogy a föld a vállalkozás számára fontos és értékes eszköz, amely nem jelenik meg a könyvelésben, és ezért jelentősen kihat a költségekre. A vállalkozás továbbá azt sem bizonyította be, hogy a részvényeknek a nominális árnál kevesebbért történt eladása okozta torzulás jelentéktelennek minősül.
(25)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a harmadik MET-feltételnek való megfeleléssel kapcsolatban felmerült két probléma a nem piacgazdaságból áthozott torzulás fennmaradására utal.
(26)
Ezért az a következtetés, hogy e vállalkozásnak nem kell megadni a piacgazdasági elbánást, igaznak bizonyult.
3.2. Kína
(27)
Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat. Megismételte, hogy a Bizottságnak nem a Shanghai Futures Exchange (SHFE) és a London Metal Exchange (LME) - áfa nélküli - árfolyamjegyzéseit kellett volna összehasonlítania, és hogy e kiigazítás nélkül az árak a vizsgálati időszak alatt hasonlóak lettek volna.
(28)
Ezt az érvet az ideiglenes rendelet (38) bekezdésében kifejtett okoknál fogva elutasította a Bizottság, mivel az árakat összehasonlítható alapon lehet összehasonlítani. Az érintett terméket gyártó kínai gyártók a nyersalumínium vásárlásakor fizetnek áfát. Ennek az áfának legnagyobb részét a befejezett termék eladásakor visszaigénylik, akár a hazai piacon (amikor is teljes egészében felszámolható), akár exportra értékesítenek (amely esetben a kínai kormány az áfa visszatérítését bizonyos arányban engedélyezi bizonyos árukra bizonyos időszakokban). A vissza nem igényelhető hozzáadottérték-adónak megfelelő kis összeg nem akkora, hogy a fenti következtetéseket jelentősen befolyásolhatná.
(29)
Megjegyzendő az is, hogy a vizsgálati időszak alatt az LME és a SHFE között mutatkozó jelentős árfolyamkülönbség az állam beavatkozására enged következtetni a nyersalumínium árainak megszabása során. Ezt az ideiglenes rendelet (32) bekezdése már megállapította, és a Bizottság szolgálatainak a SHFE-nél tett látogatása ismételten bizonyította.
(30)
A látogatás megerősítette, hogy az államnak elsődleges a szerepe az SHFE árfolyamainak megszabása során, különösen, mivel helyzeténél fogva egyrészt a nyersalumínium értékesítője, másrészt vásárol is a State Reserve Bureau-n és egyéb állami szerveken keresztül. Emellett az állam napi árfolyamkorlátozásokat is megszab az SHFE szabályzata révén, amelyet az állami szabályozó, azaz a China Securities Regulatory Commission (CSEC) hagyott jóvá. Nyilvánvaló az is, hogy az SHFE egyedül a Kínában bejegyzett vállalkozások és kínai állampolgárok számára nyitott árutőzsde, és hogy az SHFE és a Kínán kívüli nemzetközi árutőzsdék között nincs valóságos arbitrázs. Ezt nyilvánvalóan bizonyítják az SHFE és az olyan nemzetközi árutőzsdék, mint az LME közötti jelentős árfolyamkülönbségek. Emellett amikor egy SHFE-n kötött határidős tőzsdei ügylet fizikai teljesítéssel ér véget, az csak a Kínán belüli engedélyezett raktárba szállítás formájában történhet, szemben a nemzetközi árutőzsdéken kötött ügyletekkel, amikor a szállítás lefolyhat a világ bármely részében. Ezek a szállítási szabályok biztosítják, hogy a kínai hazai piac továbbra is elszigetelt maradhat a világpiactól, és hogy az ártorzulásokból csakis a kínai vállalkozások húznak hasznot.
(31)
Az ideiglenes rendelet (22)-(40) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti.
3.3. Kína és Örményország: egyéni elbánás
(32)
Észrevételek hiányában az örmény exportáló gyártóra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(33)
Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítást. Az elutasítás azért történt, mert a vállalkozás nagyrészt állami tulajdonban van. A vállalat megállapította, hogy meg kellene változtatni, mert az állami részvétel egy olyan vállalaton keresztül történik, amelyet a hongkongi tőzsdén jegyeznek, és az igazgatótanácsban sincs állami tisztviselő.
(34)
Ezeket az érveket a Bizottság elutasította. A vállalat többségében állami tulajdonban van és ezért az igazgatótanács, amely a céget irányítja, a legfőbb részvényesnek - azaz az államnak - tartozik beszámolással. A vállalkozás azt sem tudta bizonyítani - és semmiféle bizonyítékot nem szolgáltatott ehhez -, hogy az állam nem avatkozhat bele a cég üzleti döntéseibe az igazgatótanács döntésein keresztül.
(35)
Ezért az ideiglenes rendelet (41) és (42) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
3.4. Analóg ország
(36)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43)-(52) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes következtetést, amely szerint Törökország megfelelő analóg ország, a Bizottság megerősíti.
4. DÖMPING
4.1. Brazília
(37)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)-(68) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
4.2. Örményország
(38)
Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (69)-(77) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat. A vállalkozás azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében tett megállapítások az értékesítési, általános és adminisztrációs költségekről és a kapcsolatban álló vállalatokon keresztül történő értékesítésekből származó ésszerű mértékű haszonról nem voltak indokoltak.
(39)
Vizsgálatot követően kiderült, hogy egyes értékesítéseket nem kapcsolatban álló közösségi importőrökön keresztül hajtottak végre. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése értelmében végzett kiigazítások nem voltak indokoltak, és a számításokat ennek megfelelően felülvizsgálták.
4.3. Kína
(40)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(82) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(41)
A Kínára vonatkozó maradvány dömpingkülönbözet kiszámításának ideiglenes módszerét - amelyet az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdése tartalmaz - úgy módosították, hogy a különbözetet i. a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő vállalkozásokra megállapított általános dömpingkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozások exportárakra alkalmazott leginkább dömpingelt ügyleteinek súlyozott átlagában határozták meg, ahol az exportár a Comextnél feltárt (a nem együttműködő kínai exportőrökre reprezentatív) ár. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár 47,0 %-ában állapították meg.
4.4. Végleges dömpingkülönbözetek
Ország
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Brazília
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Az összes többi vállalat
27,6 %
Kína
Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Az összes többi vállalat
47,0 %
Örményország
RUSAL Armenal
33,4 %
Az összes többi vállalat
33,4 %
5. KÁR
5.1. Közösségi termelés és a közösségi ipar meghatározása
(42)
Az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszt az Eurométaux nyújtotta be négy közösségi gyártó nevében, amelyek a vizsgálatban együttműködtek. Egy további gyártó támogatta a panaszt, egy pedig ellenezte. Úgy tekinthető tehát, hogy az öt panasztevő vagy a panaszt támogató gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi ipart.
(43)
A termelés és a közösségi ipar meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (86)-(87) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
5.2. A közösségi fogyasztás
(44)
Az örmény exportáló gyártó vitatta a közösségi fogyasztás meghatározását, azt hangoztatva, hogy a közösségi iparnak a kötött piacon folytatott értékesítéseit is figyelembe kellett volna venni. Ugyanez a vállalkozás azt is hangoztatta, hogy a panaszban foglalt becsült értékek nem alkottak megbízható alapot a közösségi fogyasztás megállapításához, és egy független piackutatásra tett utalást.
(45)
Az állítólagos kötött felhasználásra vonatkozóan kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy igen korlátozott volumen jutott a kötött piacra. Ez a szempont csak egyetlen közösségi gyártót érintett a figyelembe vett időszak első évében. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy ennek legfeljebb elhanyagolható hatása volt az általában vett helyzetre.
(46)
A teljes közösségi fogyasztás meghatározását illetően a Bizottság szerint az ideiglenes fázisban használt módszer megfelelő volt, és nagyrészt pontos képet nyújtott a valós helyzetről. Az örmény exportáló gyártó nem szolgált magyarázattal arról, hogy a közösségi intézmények által használt módszer miért ne lett volna megfelelő, és vezetett volna ezért megbízhatatlan eredményekhez. Az örmény exportáló gyártó által hivatkozott felmérést a Bizottság nem találta közvetlenül relevánsnak, mivel az különböző típusú alumíniumfóliákra vonatkozott, és nem EU vállalatokkal kapcsolatos, nem ellenőrizhető adatokat is tartalmazott. A teljes közösségi fogyasztásra vonatkozó, a (90) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szereplő ideiglenes megállapításokat továbbá egyéb érdekelt felek is megerősítették, a közösségi iparhoz nem kapcsolódó importőröket is beleértve.
(47)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározott teljes közösségi fogyasztás megbízható képet nyújt a valós helyzetről.
(48)
A közösségi fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88)-(90) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
5.3. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(49)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a brazíliai exportáló gyártó megismételte, hogy a Brazíliából származó termék magasabb minőségi normáknak felel meg - mint a legkisebb szakítószilárdság és nyúlás követelményei, amelyek az alkalmazások szélesebb körét és kiterjedtebb vevőkört is tesznek lehetővé - a két másik érintett országhoz képest. Azt állította tehát, hogy az alumíniumfólia különböző piaci szegmensekben szerepel a termék minőségétől függően, és hogy kizárólag a brazíliai termék tesz eleget azoknak a normáknak, amelyek révén a márkás termékek piacán árulható.
(50)
A brazil exportőr azt is megismételte, hogy termékeinek értékesítési csatornái és terjesztési módszerei is különböznek. Nevezetesen a brazil exportot elsősorban kereskedőkön keresztül folytatják, míg az örmény és a kínai exportáló gyártók közvetlenül az áttekercselőknek adnak el a Közösségben. A brazíliai exportőrnek továbbá hosszú ideje tartó és stabil üzleti kapcsolatai vannak az egyes közösségi ügyfelekkel, míg az örmény és a kínai exportőrök csak a közelmúltban jelentek meg a közösségi piacon.
(51)
A fenti exportáló gyártó végezetül azzal is érvelt, hogy az importvolumeneit és piaci részesedését érintő tendenciák eltérnek a többi exportáló országéitól, ami szintén arra mutat szerinte, hogy a versenyfeltételek valóban különböznek.
(52)
Az első állítással - a minőségi normák különbsége - kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a minőségi különbségek ellenére az alumíniumfólia piaca elsősorban árvezérelt, és ezért az előbbiek csak kisebb szerepet játszanak a szállító kiválasztásában. Ezt a következtetést erősítették meg az együttműködő importőrök és az érintett felhasználók is. Így a brazíliai exportáló gyártó alá nem támasztott állítása, vagyis hogy az alumíniumfólia piaca több szegmensre oszlik a termékek minőségi különbségei nyomán, nem volt igazolható a jelenlegi vizsgálatban, és a vele kapcsolatos állítást el kellett utasítani.
(53)
Az állítólagos eltérő értékesítési csatornákat és terjesztési módszereket illetően megjegyzendő, hogy a brazíliai exportáló gyártó nem vitatja, hogy termékeit mind független kereskedőn keresztül, mind pedig közvetlenül a közösségi áttekercselőknek is eladta. Ezen az alapon a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az értékesítési csatornák megegyeznek. Az, hogy a brazíliai exportőr állítólag hosszú tartós ügyfélkapcsolatokat épített ki az elmúlt években, nem változtat semmit azon, hogy termékei a piacra nemrégiben belépett versenytársak termékeivel azonos versenyfeltételek alá esnek. Az exportáló gyártó egyébként nem állította és nem bizonyította be, hogy ügyfelei nem fordulnának más szállítók felé, ha ezt találnák megfelelőnek. Ezért az a tény, hogy a brazíliai exportőr régen jelen van a közösségi piacon, nem vezet feltétlenül ahhoz a következtetéshez, hogy termékei más versenyfeltételek alá esnek, mint az Örményországból és Kínából importált termékek. Ezért az ilyen értelmű érvet el kellett utasítani.
(54)
A különböző import-tendenciákkal kapcsolatban a brazíliai exportáló gyártó nem nyújtott be új információt vagy bizonyítékot, és ezért a (93) preambulumbekezdésben kifejtett ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti.
(55)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az örmény exportáló gyártó azt állította, hogy az örmény importot a kár szempontjából végzett elemzésben nem kellene a többi importtal együtt megítélni, mivel a volumene kicsi, piaci részesedése gyenge, és tendenciája nem emelkedő, valamint azért sem, mert az állítások szerint jelentős minőségi különbség van a Brazíliából és a Kínából behozott áru meg az örmény termék között.
(56)
Ezt a kérést nem lehetett elfogadni, mivel megállapították, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében szereplő összesített értékelés minden feltétele teljesül.
-
Amint ezt ideiglenesen megállapították, és a fenti (38) és (39) preambulumbekezdés megerősítette, az Örményországra megállapított dömpingkülönbözet meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot.
-
Az Örményországól származó import mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt elérte az 5,26 %-ot, amint ez az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében látható 4. táblázatban szerepel. Megállapítható az is, hogy az Örményországból származó import 2006-tól a vizsgálati időszak végéig megnőtt annak ellenére, hogy újra megindult a Kínából származó és jelentős maradt a brazíliai behozatal.
-
Az érintett országokból származó importált termékek közötti verseny feltételeit és különösen a termékek közötti jelentős minőségi különbségekről szóló érveket tekintve - lásd a fenti (52) bekezdést - a Bizottság megállapította, hogy az Örményországból származó terméknek hasonló alapvető fizikai és technikai jellegzetességei vannak, és ugyanazon alapalkalmazásokra alkalmas, különleges minőségétől függetlenül. Megjegyzendő még, hogy ez az exportáló gyártó hangot adott szándékának, hogy gyártását még kitűnőbb minőségű, átalakításra szánt fóliák felé irányítja, ami arra mutat, hogy az általa termelt áruk állítólag rossz minőségét valószínűleg eltúlozza.
(57)
Ezért az örmény exportáló gyártó erre vonatkozó érveit elvetették.
(58)
Az érintett behozatalok összesített értékeléséhez (az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban) kapcsolódó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)-(94) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti.
5.4. Behozatal az érintett országokból
5.4.1. Az érintett behozatal mennyisége és az országok piaci részesedése
(59)
Az érintett országokból származó behozatallal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (95)-(96) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.4.2. Árak
(60)
Az érintett behozatal áraival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.4.3. Áralákínálás
(61)
A brazíliai exportáló gyártó vitatta a rá alkalmazott alákínálási különbözet kiszámításának módját. E tekintetben azt állította, hogy a különbözetet nem egyazon kereskedelmi szinten számították ki. Azzal érvelt, hogy a brazíliai exportértékesítés nagy részben független importőrön keresztül zajlott, aki a terméket az áttekercselőknek adja el, míg a közösségi ipar közvetlenül az áttekercselőknek ad el. Ezért hangsúlyozta, hogy a kereskedő értékesítési, általános és igazgatási költségeit és nyereségét hozzá kellett volna adni az exportárhoz. A vizsgálat a brazíliai exportáló gyártó érveivel szemben azt tárta fel, hogy az exportértékesítés nem legnagyobb részben történt független importőrön keresztül, mivel annak 70 %-át közvetlenül az áttekercselők vették meg. A vizsgálat hasonlóképpen azt is megmutatta, hogy a közösségi ipar az érintett terméket elsősorban áttekercselőknek adta el, noha egyes értékesítéseket kereskedők végeztek. Ezért és annak biztosítása érdekében, hogy az összehasonlítás mégis egyazon kereskedelmi szinten történjék, a Bizottság úgy döntött, hogy kizárja a kereskedőnek eladott termékeket, és az áralákínálás kiszámítását egyedül az áttekercselőknek közvetlenül eladott termékeken végzi el. Mivel ezek az értékesítések az exportáló gyártó közösségi eladásainak több mint 70 %-át képviselték, ez az arány reprezentatívnak volt tekinthető.
(62)
Ugyanezen brazíliai exportáló gyártó azt is hangsúlyozta, hogy kiigazítást kellett volna tenni az importált termék és a közösségi termék közötti minőségkülönbség figyelembevétele érdekében. A vizsgálat azonban világosan rámutatott, hogy a minőség kérdése nem meghatározó tényező, mivel a végső felhasználó választását inkább az ár, semmint az esetleges minőségbeli különbségek (pl. a fólia vastagsága) határozza meg.
(63)
A fentiek alapján az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi ipar független fogyasztók számára gyártelepi árszintű eladási árának százalékában kifejezve Brazília számára 9,6 % volt.
(64)
Az alákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)-(100) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.5. A közösségi ipar helyzete
(65)
Amint a (42) preambulumbekezdésben szerepel, a kártényezőket öt közösségi gyártótól származó ellenőrzött információk alapján határozták meg. A kár ideiglenes megállapítása után egy hatodik közösségi gyártó is benyújtotta válaszait a kérdőívre, amelyeket azonban már nem lehetett ellenőrizni, és ezért a végleges kármeghatározásnál már nem vehették figyelembe. A helyszíni ellenőrző látogatások után egyes kártényezőket felül kellett vizsgálni a vállalatoknál talált bizonyítékokra tekintettel. Ezért az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálatát és a közösségi ipar helyzete szempontjából jelentős összes gazdasági tényező értékelését felül kellett vizsgálni.
5.5.1. Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
1. táblázat: Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Termelés tonnában
50 952
48 467
40 071
32 754
Termelés (index)
100
95
79
64
Gyártási kapacitás tonnában
59 400
59 400
59 400
59 400
Gyártási kapacitás (index)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
86 %
81 %
67 %
55 %
Kapacitáskihasználás (index)
100
94
79
64
(66)
Mint a fenti táblázatból világossá válik, a közösségi ipar volumene még mindig nyilvánvalóan negatív tendenciát mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. A teljes gyártási kapacitást tekintve a végleges következtetések igazolták a kapacitáskihasználás csökkenését a figyelembe vett időszakban.
5.5.2. Értékesített mennyiségek, piaci részesedések, növekedés és átlagos egységár az EK-ban
(67)
Az alábbi táblázat a közösségi ipar teljesítményét mutatja a független közösségi vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában.
2. táblázat: Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Értékesítési mennyiség (tonna)
43 661
45 191
37 207
30 310
Értékesítési mennyiség (index)
100
104
85
70
Piaci részesedés
48 %
53 %
34 %
33 %
Egységárak (EUR/tonna)
2 566
3 045
3 219
3 068
Egységárak (index)
100
119
125
120
(68)
Az ideiglenes megállapítások szerint míg a közösségi fogyasztás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, a közösségi ipar értékesítési volumene 30 %-kal csökkent, vagyis az iparnak nem származott haszna a megnövekedett fogyasztásból. Ebből következően piaci részesedése összességében a 2005. évi 48 %-ról 33 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.
(69)
Így a végleges megállapítások lényegesen nem változtak az ideiglenesekhez képest, legalábbis ami a közösségi ipar közösségi független vevőknek történő értékesítéseit illeti.
5.5.3. Készletek
(70)
Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.
3. táblázat: Készletek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Készletek tonnában
1 789
1 711
2 148
2 355
Készletek (index)
100
96
120
132
(71)
Az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdése szerint a vizsgálat megállapította, hogy a készletek nem játszanak valóban jelentős szerepet a kár bekövetkeztében, mivel a gyártás nagy részét megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása itt csak tájékoztatásként szerepel. Noha a végleges megállapítások most jelentős készletemelkedést - 32 % - mutatnak, ez a változás egyetlen vállalatnál található pillanatnyi készlet figyelembevételének tulajdonítható, azaz nem jelenít meg semmiféle trendet.
5.5.4. Beruházások és tőkebevonási képesség
4. táblázat: Beruházások
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Beruházások (index)
100
11
19
56
(72)
A közösségi ipar beruházása jelentősen csökkent; azaz az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított tendencia megerősíthető. A beruházásokkal kapcsolatos bármely jelentősebb változás, illetve a közösségi ipar által 2005 és a vizsgálati időszak között tett beruházásokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.5.5. Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
5. táblázat: Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Az EK-értékesítések jövedelmezősége
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Összberuházások megtérülése
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Pénzforgalom
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy a közösségi ipar nyereségessége enyhén javult a figyelembe vett időszakban, noha a vizsgálati időszakban negatív maradt, és elsősorban jóval az 5 %-os elérendő haszonkulcs alatt. A fenti 1. és 2. táblázatban pedig az jelenik meg, hogy a vizsgálat szerint a közösségi ipar romlása elsősorban gyártási és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben minimális nyereségre tett szert, a vizsgálati időszakban ismét kisebb veszteségeket szenvedett, és ebből az a következtetés vonható le, hogy komoly kárt szenvedett. A nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások e tekintetben nem változtatták meg az ideigleneseket, és a végleges következtetések mit sem változtatnak azon a következtetésen, hogy az általános nyereségesség igen alacsony maradt - ha nem negatív - annak ellenére, hogy a fogyasztás 2007-ben és a vizsgálati időszak alatt jelentősen nőtt.
(74)
A beruházások megtérülését a közösségi ipartól származó, ellenőrzött adatok alapján újraszámították ugyanazzal a módszerrel, mint amelyet az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdése ismertet. Ennek eredményeképpen ez a mutató 2007-re pozitív lett, tükrözve ezzel a közösségi ipar ez időszak alatt elért kis nyereségét.
(75)
A pénzforgalommal kapcsolatosan a végleges megállapításokat szintén felülvizsgálták a közösségi ipartól kapott ellenőrzött adatok alapján. Ez a mutató megerősíti, hogy a közösségi ipar azzal próbált válaszolni az érintett országokból érkező egyre tömegesebb dömpingelt behozatalra, hogy eladási árait értékesítési volumenei és piaci részesedése rovására a lehető legmagasabb szinten tartotta.
5.5.6. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
6. táblázat: Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Alkalmazottak száma
482
460
386
343
Alkalmazottak száma (index)
100
95
80
71
Foglalkoztatási költségek
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Foglalkoztatási költségek (index)
100
96
80
71
Átlagos munkaerőköltség
28 226
28 359
28 195
28 122
Átlagos munkaerőköltség (index)
100
100
100
100
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
106
105
104
96
Termelékenység (index)
100
100
98
90
(76)
Az adatok felülvizsgálata után levonható az a következtetés, hogy a közösségi ipar foglalkoztatás, termelékenység és bérek terén tapasztalható tendenciái 2005 és a vizsgálati időszak között nemigen változtak az ideiglenes rendeletben leírtakhoz képest. Jelentősebb változások, valamint észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti.
5.5.7. A dömpingkülönbözet nagysága
(77)
A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.5.8. A korábbi dömpinget követő talpra állás
(78)
A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.5.9. Növekedés
(79)
A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
5.6. A kárra vonatkozó következtetés
(80)
A közösségi ipar helyzetére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában azt a következtetést, miszerint a közösségi ipar kárt szenvedett - ahogy azt az ideiglenes rendelet (116)-(118) preambulumbekezdése megállapítja -, a Bizottság megerősíti.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
6.1. A dömpingelt behozatal hatásai
(81)
Az örmény exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy a figyelembe vett időszak során az örmény behozatal piaci részesedése átlagosan nem volt elegendő a közösségi ipar által elszenvedett kár okozásához. Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a kínai behozatalok nem okozhattak kárt, mert a közösségi ipar nyereségessége növekedett, párhuzamosan a kínai behozatalok növekedésével.
(82)
Amint az ideiglenes rendelet (91)-(94) preambulumbekezdései megállapítják, és a fenti (49)-(58) preambulumbekezdések megerősítik, adva voltak a vizsgálat alatt álló összes országból származó behozatalok összesítésének feltételei annak érdekében, hogy az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése értelmében értékeljék a dömpingelt behozatalok hatását a közösségi iparra. Következésképpen az érintett országokból érkező behozatal országonkénti vizsgálatát a Bizottság indokolatlannak ítélte, és a fenti állításokat elutasította.
(83)
A közösségi ipar nyereségességének alakulását illetően a felülvizsgált számadatok nem változtatták meg alapvetően az elszenvedett kárról alkotott képet. Az ipar veszteségei 2005 és 2006 között csökkentek, míg 2007-ben az ipar már kissé nyereséges is volt (0,2 %). A nyereségszint a vizsgálati időszakban csökkent és kis mértékű veszteségnek adta át a helyét (- 0,1 %).
(84)
Emlékeztetni kell arra is, hogy - amint az ideiglenes rendelet (121) preambulumbekezdésében és a fenti (73) bekezdésben szerepel -, a közösségi ipar leromlása leginkább gyártási volumenének és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen - annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben kisebb nyereségre tett szert - bebizonyosodott, hogy jelentős kárt szenvedett, mivel a nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatnak. Mivel a közösségi ipar helyzetének romlása egybeesett az érintett országokból érkező behozatal növekedésével, az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében leírt következtetéseket a Bizottság megerősíti.
(85)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 2006 óta jelentősen megnövekedett mennyiségű és piaci részesedésű, dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi ipar által elszenvedett kár kialakulásában. A fenti állításokat ezért elutasították.
6.2. Egyéb tényezők hatásai
6.2.1. A Kínán, Örményországon és Brazílián kívüli harmadik országokból származó behozatalok
(86)
Az érintett országon kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)-(126) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
6.2.2. A közösségi ipar kivitele
(87)
A közösségi ipar exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)-(128) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
6.2.3. A közösségi ipar behozatala
(88)
Az egyik exportáló gyártó bizonyos piaci információkra hivatkozva azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó behozatala a vele kapcsolatban álló kínai vállalkozástól jelentős volumenű volt.
(89)
Ezt azonban nem lehetett bebizonyítani, mivel az érintett kínai exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló közösségi importőr által megadott és ellenőrzött adatok igazolták az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetéseket.
6.2.4. A közösségi ipar önmagának okozott kára
(90)
Egyes érdekelt felek megismételték, hogy a közösségi gyártókat jobban érdekelné a továbbfeldolgozásra szánt fóliák jövedelmezőbb piaca. Arra hivatkoztak, hogy a továbbfeldolgozásra szánt fóliákat és az érintett terméket (amelyet háztartási alumíniumfóliának is neveznek) ugyanazokon a gyártósorokon állítják elő, és egyik termékről a másikra ezért viszonylag könnyen át lehet állni. Ezért az, hogy a közösségi ipar termelése az érintett termékből csökkent, a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedéséből ered, nem pedig az érintett országokból érkező behozatalok növekedéséből. Azt állították, hogy az érintett országokból érkező import megnövekedése éppen ellenkezőleg a közösségi iparágnak a közösségi piacon elégtelen kínálatából adódott, amelyet viszont a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedése okozott. Az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésének megállapításait bírálták, mivel azok csak egyetlen továbbfeldolgozásra szánt fóliákat gyártó közösségi vállalkozásra vonatkozó adatokon alapulnak.
(91)
A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi ipar továbbfeldolgozásra szánt fólia-gyártásának volumennövekedése nem volt jelentős. A további vizsgálat kimutatta, hogy a panaszt emelő és támogató közösségi gyártók egyike sem állította át teljes termelésének jelentős részét továbbfeldolgozásra szánt fóliákra, és ezért az ilyen értelmű állításokat el kellett utasítani. Ennek alapján nem lehetett arra következtetni, hogy valóban jelentős termelőkapacitásokat állítottak át az érintett termékről a továbbfeldolgozásra szánt fóliákra. Ugyanazon hengerlőgépeken többféle típusú fóliákat lehet gyártani, és ezért az is állítható, hogy ha az érintett termék nyereségessége tisztességes kereskedelmi feltételek mellett helyreállítható, a közösségi ipar több kapacitást tudna rendelkezésre bocsátani az érintett termék gyártásához. Ez megerősíti az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes következtetéseket.
6.2.5. A felhasználás alakulása a közösségi piacon
(92)
A közösségi piac fogyasztására vonatkozó adatokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (133)-(134) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.
6.2.6. A közösségi ipar költségeinek alakulása
(93)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi ipar a nyersanyagköltségek emelkedése ellenére képes profitrését növelni, ami ellentmond az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetésnek, amely szerint a közösségi ipar nem tudta olyan ütemben emelni eladási árait, mint amilyenben a nyersanyagköltségek emelkedtek. Ezt az állítást el kellett utasítani. Először is még ha a vizsgálat végül a 2007-es nyereségesség kis mértékű javulását is állapította meg, a nyereség növekedése nem volt akkora, mint a közösségi fogyasztás növekedése. Másodszor a vevőkre áthárított költségnövekedés az értékesítési volumen és a piaci részesedés jelentős veszteségeihez vezetett, mivel a piacon dömpingelt behozatal volt jelen, amely alákínált a közösségi ipar árainak. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a termelési volumen csökkenése a dömpingelt behozatal jelentős megemelkedéséhez kapcsolódott, miközben a gyártási kapacitás nem változott. Ennek eredményeként a gyártási költségek alacsonyabb termelési volumenen oszlottak meg, és ezzel megnövekedtek az egységköltségek.
6.3. Az okozati összefüggéssel kapcsolatos következtetés
(94)
Az e tekintetben megfogalmazott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)-(138) preambulumbekezdésében ismertetett következtetéseket a Bizottság megerősíti.
7. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
7.1. A közösségi ipar érdeke
(95)
A közösségi ipar érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)-(145) preambulumbekezdésében található következtetéseket a Bizottság megerősíti.
7.2. Az importőrök érdeke
(96)
Az importőrök érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146)-(149) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti.
7.3. A felhasználók érdeke
(97)
Az Alumíniumfólia Egyesület által képviselt áttekercselők, akik az Európai Közösségben az érintett termék legfőbb felhasználói, a következőket állították:
-
Az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokkal szemben a fogyasztói tekercsek szállítási költsége Kínából az áru értékének csak nagyon kis százalékát (az eladási ár kb. 1 %-át) jelentené, és szinte semmi különbséget az érintett termék szállítási költségeihez képest (amely kb. az eladási ár 0,2 %-a).
-
Nem lenne előnyös a közösségi áttekercselők kínálta széles választék, mivel a viszonteladók az érintett terméket nagy mennyiségben külön szerződésekkel be tudnák szerezni a fogyasztói tekercseket kínáló importőröktől/kereskedőktől is.
-
Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártása maradna azon közösségi gyártók prioritása, akik nem érdekeltek az érintett termék gyártásában. Amennyiben végleges intézkedéseket hoznának, az érintett termék közösségi ellátása nem lenne elegendő az áttekercselők szükségleteinek fedezésére.
-
Az ideiglenes rendelet (163) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a végleges intézkedéseket, amennyiben sor kerül rájuk, a 10 kg-nál kisebb tömegű termékekre is alkalmazni kell. E rendelkezések különben ahhoz vezetnének, hogy a fogyasztói tekercsek dömpingelt importja, különösen Kínából, erősen megemelkedik, aminek súlyosan negatív hatása lenne a közösségi áttekercselőkre, 4 000 munkahely elveszítését hozva magával a Közösségben. Ezt a nézetet két érintett ország exportáló gyártója is támogatta.
(98)
A szállítási költségekre vonatkozó bizonyítékokat megbízhatónak minősítették, és elfogadták. Ugyanakkor annak a veszélye, hogy az érintett termék behozatalát a feldolgozott termék behozatala váltja fel, nem tekinthető elegendő oknak dömpingellenes intézkedések meghozatala ellen. Nem nyújtottak be és nem szereztek be ugyanis arra utaló bizonyítékot, hogy az ilyen behozatal jelentős mértékben növekedne és a közösségi áttekercselők árainak alákínáló árakon akarnák értékesíteni ezeket. A feldolgozott termék exportáló gyártóinak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatát külön kell megvizsgálni, elegendő nyilvánvaló bizonyíték alapján. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy Kínának elég valószínű módon hosszabb időre lenne szüksége ahhoz, hogy áttérjen a feldolgozott termékre, mivel ez új gépi beruházásokat igényelne, és új értékesítési csatornák megteremtését feltételezi. Ezért csakis középtávon várható ettől bármely hatás. A közösségi feldolgozóiparban feltételezett veszélyeztetett munkahelyek számát nem támasztották alá. A számadatokat ezért nem lehet megbízhatónak tekinteni. Ezért az ideiglenes rendelet (153)-(162) pontjában szereplő módszert és következtetéseket a Bizottság megerősíti.
(99)
A közösségi érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)-(163) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.
8. A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(100)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását az érintett termék gyártási költségére, nem pedig értékesítési árára kellene alapozni. Ugyanez az exportőr hangoztatta, hogy túl magas volt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához használt elérendő haszonkulcs; ennek 1 %-nak kellett volna lennie, ami jobban megfelelne a jelenlegi piaci körülményeknek, különösen gazdasági visszaesés idején. Ez az exportáló gyártó továbbá azt is megismételte, hogy kiigazításokra van szükség azoknak a minőségi különbségeknek a jelzésére, amelyek az exportált termék és a közösségi ipar által termelt és a közösségi piacon eladott termék között fennállnak.
(101)
Az első állítást illetően - azaz hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását a gyártási költségre kellene alapozni -, megjegyzendő, hogy ennek a módszernek semmi hatása nincs az eredményekre, és ezért a vizsgálat indokolatlannak ítélte. Az elérendő haszonkulcs mértékét illetően, ahogy az ideiglenes rendelet (165) preambulumbekezdésében áll, a Bizottság szolgálatai a gyártók számára egy igen mérsékelt adó előtti haszonkulcsot jelöltek meg, amit a panasz is javasolt és az előző vizsgálat is alkalmazott. A javasolt elérendő haszon nem volt azonban olyan mértékű, hogy lehetővé tette volna a közösségi ipar számára a gyártókapacitások fenntartását és az új beruházásokat, és ezért el kellett vetni. A termék minőségét illető érvvel kapcsolatban, amint az (52) preambulumbekezdésben már ismertetésre került, azt lehetett megállapítani, hogy minden terméktípusnak hasonló alapvető fizikai és műszaki sajátosságai vannak és hasonló alapfelhasználásokra alkalmasak, különleges minőségüktől függetlenül. A fenti érvekre vonatkozó bizonyított állítások hiányában az ideiglenes rendelet (164)-(166) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(102)
Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetésének szintjének célja a valóban elszenvedett veszteségeket ellensúlyozó eladási árak kialakítása kellene, hogy legyen. Ezt az érvet el kellett vetni, mivel a kár megszüntetésének szintje az az árszint, amelyet a közösségi ipar reálisan elérhetne a dömpingelt behozatal nélkül.
(103)
Ugyanez az exportőr azt is állította, hogy az elérendő hasznot a figyelembe vett időszak elején elért valós haszon szintjére kellene kitűzni, amely a jelen esetben negatív volt. Ezen az alapon az alákínálási különbözet a minimumon lenne.
(104)
Ezt az érvet el kellett utasítani, mivel a közösségi ipar még mindig az előző, Oroszországból és Kínából érkező dömping, valamint a Brazíliából származó dömpingelt behozatal hatása alatt áll. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az 5 %-os haszonrés az, amit az ilyen típusú ágazat ésszerűen elérhet ebben a szektorban a szokásos körülmények közötti versenyfeltételek mellett.
(105)
Mint a fenti (61) preambulumbekezdésben említettük, az azonos kereskedelmi szinten való összehasonlítás céljából a brazil exportáló gyártó független kereskedőjének való eladásait az áralákínálás kiszámításánál - és ebből következően a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításánál is - ki kellett hagyni.
(106)
A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)-(166) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
(107)
A végleges országos kárkülönbözetet Kína számára i. egy sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő kínai vállalkozásra megállapított általános kárkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozás exportárakra alkalmazott legmagasabb kárkülönbözetének súlyozott átlagában határozzák meg, ahol az exportár az Eurostattól származik (és a nem együttműködő kínai exportőrökre jellemző). Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a kárkülönbözet országos szintje a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár 30,0 %-a.
8.2. Végleges intézkedések
(108)
A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban olyan mértékű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet.
(109)
A Bizottság a következő végleges dömpingellenes vámokat javasolja:
Ország
Vállalat
Végleges dömping-különbözet
Végleges kár-különbözet
Végleges dömping-ellenes vám
Brazília
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Az összes többi vállalat
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Kína
Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Az összes többi vállalat
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Örményország
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Az összes többi vállalat
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámokat a jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevük és címük meghatározásával külön nem említett vállalatok - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket - által előállított, importált termékekre nem alkalmazandó ez a vámtétel, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik.
(111)
Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (3) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.
8.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(112)
A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi ipart ért kár szintjére figyelemmel a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegek végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni.
8.4. Az intézkedések formája
(113)
A vizsgálat folyamán az egyetlen örmény és az egyetlen brazil exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott föl az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
(114)
A Bizottság mindkét ajánlatot megvizsgálta. A brazil exportőr ajánlata megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. Az örmény exportőr ajánlatát illetően - a vállalatcsoport összetett struktúrája és bonyolult értékesítési csatornái miatt - nagy a kockázata a keresztkompenzációnak, amikor ugyanazt a terméket ugyanazoknak a vevőknek, de más származással adják el, illetve más terméket adnak el ugyanazoknak a vevőknek, de a csoport más értékesítő vállalatain keresztül. Az örmény gyártó lényegesen felülvizsgált ajánlatot nyújtott be az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésében megállapított határidő után. Megjegyzendő, hogy amellett, hogy az ajánlatot a határidő után nyújtotta be, az a következő oknál fogva sem fogadható el: annek ellenére, hogy a vállalat felajánlotta, hogy csak közvetlenül értékesít az első független vevő számára az EU-ban, azaz a két vele kapcsolatban álló céget kihagyja az értékesítési láncból, a vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat más termékeket értékesített ugyanazoknak az ügyfeleknek az EU-ban. A vállalat továbbá bejelentette, hogy szándékában áll egy új terméktípus - nevezetesen továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák - gyártása és eladása az EU-nak. Mivel lehetséges, hogy ezt az új terméktípust ugyanazoknak az EU-vevőknek adják el, még a felülvizsgálati ajánlat sem korlátozhatja elfogadható mértékűre a keresztkompenzáció kockázatát.
(115)
A Bizottság a 2009/736/EK határozattal (4) elfogadta a Companhia Brasiliera de Aluminio (CBA) kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy az ajánlat megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. A Rusal Armenal ajánlatát a Bizottság elutasítja a (114) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, valamint az elszámolásokkal kapcsolatos, a (20)-(21) preambulumbekezdésben kifejtett problémák okán.
(116)
Annak érdekében a Bizottság és a vámhatóságok valóságosan tudják felügyelni azt, hogy a CBA betartja a vállalását, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet benyújtják az illetékes vámhatóságnak, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, i. hogy kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, azaz kereskedelmi számlát, amely legalább a II. mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazza; ii. az a tény, hogy az importált árukat közvetlenül a CBA gyártotta, szállította és számlázta az első független közösségi vevőnek; és iii. hogy a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad fogalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.
(117)
Amikor szabálysértés miatt az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésével összhangban a Bizottság visszavonja egy ajánlat elfogadását, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.
(118)
Az importőröknek tudniuk kell, hogy szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, a (116) és (117) preambulumbekezdésben leírtak szerint, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.
(119)
Az alaprendelet 14. cikke (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, valahányszor jele van annak, hogy a kötelezettségvállalást megsértik.
(120)
A fenti okokból a CBA által javasolt kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja, az Armenalét viszont nem tartja elfogadhatónak. Az érintett vállalatokat értesítették az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás és az elutasítás alapul.
(121)
A kötelezettségvállalás megtörése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának visszavonása esetén a Bizottság részéről, a dömpingellenes vám, amelyet a Tanács az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése szerint kirótt, automatikusan alkalmazandó a 8. cikk (9) bekezdésének megfelelően.
9. ELLENŐRZÉS
(122)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható - veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különös intézkedéseket ítélnek szükségesnek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:
(123)
A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes maradványvám befizetendő.
(124)
Amennyiben valamely alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező társaság kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyéni vámtételek eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó tömegű, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból („Kína”) származó alumíniumfóliák behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
Kiegészítő TARIC-kód
Örményország
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Az összes többi vállalat
13,4 %
A999
Kína
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Az összes többi vállalat
30,0 %
A999
Brazília
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Az összes többi vállalat
17,6 %
A999
(3) Az első bekezdés sérelme nélkül a végleges dömpingellenes vám a 2. cikknek megfelelően szabad forgalomba bocsátott behozatalokra nem alkalmazandó.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(5) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított, a 2009/736/EK határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
-
az importált terméket az említett vállalatok közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártották, szállították és számlázták, valamint
-
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, mely tartalmazza legalább az e rendelet II. mellékletében meghatározott elemeket és nyilatkozatot, valamint
-
a bejelentett és a vámhatóságoknak bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán leírtaknak.
(2) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:
-
amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján rendelettel vagy határozattal - amely meghatározott ügyletekre vonatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja - visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.
3. cikk
Az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó, legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó súlyú, az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó alumíniumfóliák behozatalára a 287/2009/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A végleges dömpingellenes vámok arányát meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.