Rådets afgørelse
af 20. december 2000
om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus - Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005)
(2000/821/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Kommissionen afholdt den 6., 7. og 8. april 1998 i samarbejde med Rådets formandskab en europæisk audiovisuel konference "Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder" i Birmingham. Denne høring viste, at der er behov for et styrket program til støtte for den europæiske audiovisuelle industri, især på området udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner. I den digitale tidsalder bidrager aktiviteterne på det audiovisuelle område desuden til at skabe nye arbejdspladser, især inden for produktion og transmission af audiovisuelt indhold.
(2) Rådet tilsluttede sig på mødet den 28. maj 1998 resultaterne af den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham og understregede dermed det ønskelige i at fremme udviklingen af en stærk og konkurrencedygtig europæisk audiovisuel programindustri under særligt hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa og de særlige vilkår for begrænsede sproglige områder.
(3) I rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen "Den digitale tidsalder: Europæisk audiovisuel politik" erkendes det, at det er nødvendigt at styrke støtteforanstaltningerne til fremme af spillefilms- og tv-industrien, navnlig ved at give Media-programmet de ressourcer, der svarer til industriens omfang og strategiske betydning.
(4) Udfordringerne i forbindelse med produktion og distribution af samt adgang til audiovisuelt europæisk indhold var hovedtemaet for det audiovisuelle forum "European content for the digital millenium", som Rådets formandskab afholdt den 10. og 11. september 1999 i Helsingfors i samarbejde med Kommissionen.
(5) I sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "Den audiovisuelle politik: den videre udvikling" erkender Kommissionen, at øget offentlig støtte, især på fællesskabsplan, er nødvendig for at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne.
(6) I grønbogen om "Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf" understreges risikoen for knaphed på kvalitetsindhold til det digitale og analoge fjernsynsmarked.
(7) Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, viste, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for distribution og markedsføring af europæisk audiovisuelt indhold til de traditionelle og nye medier i et digitalt miljø.
(8) I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om konvergens(1) opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til disse resultater ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien.
(9) Kommissionen har i meddelelsen om principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder fastlagt prioriteterne for sin indsats inden for den audiovisuelle sektor i perioden 2000-2005.
(10) Kommissionen har iværksat et "Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (Media) (1991-1995)", som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF(2), og som blandt andet omfatter aktioner med det formål at støtte udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner.
(11) På baggrund af grønbogen om strategiske valgmuligheder for en styrkelse af programindustrien som led i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik fremsatte Kommissionen i november 1995 et forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk garantifond til fremme af film- og fjernsynsproduktionen(3), som Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse om den 22. oktober 1996(4).
(12) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet Media II (1996-2000), som blev vedtaget ved Rådets afgørelser 95/563/EF(5) og 95/564/EF(6). I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater.
(13) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiaritetsprincippet i forholdet mellem fællesskabsstøtten og den nationale støtte, idet foranstaltningerne under MEDIA II-programmet supplerer og udbygger de nationale mekanismers traditionelle indsatsområder.
(14) Det er nødvendigt at tage hensyn til den audiovisuelle sektors kulturelle aspekter i overensstemmelse med traktatens artikel 151, stk. 4.
(15) I henhold til Rådets forhandlingsmandat til Kommissionen bør Den Europæiske Union under de kommende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) ligesom under Uruguay-runden sikre, at Fællesskabet og dets medlemsstater fortsat kan bevare og udvikle deres muligheder for at definere og implementere deres respektive politikker på kulturområdet og med hensyn til den audiovisuelle produktion af hensyn til deres kulturelle mangfoldighed.
(16) Europa Parlamentet, som støtter den samme tilgang og er bevidst om den europæiske audiovisuelle sektors særlige rolle for bevarelsen af den kulturelle mangfoldighed, en sund økonomi og den frie meningstilkendegivelse, bekræftede i sin beslutning af 18. november 1999, at det støttede den handlefrihed inden for den audiovisuelle politik, som blev opnået under Uruguay-runden, og gav udtryk for, at GATS-reglerne (den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser) om kulturelle tjenesteydelser, navnlig i den audiovisuelle sektor, ikke må bringe WTO-parternes kulturelle mangfoldighed og selvstændighed i fare.
(17) For at øge værdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre komplementariteten mellem de foranstaltninger, der gennemføres på EU-plan og nationale støttemuligheder.
(18) Det er nødvendigt at skabe sammenhæng mellem denne afgørelse og Kommissionens aktion i forbindelse med de nationale støtteforanstaltninger til den audiovisuelle sektor især af hensyn til opretholdelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa, således at de nationale politikker kan udvikle medlemsstaternes produktionspotentiale i passende omfang. Endvidere kan fællesskabsstøtte ydes samtidig med al offentlig støtte.
(19) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver, at der udvikles og produceres europæiske programmer, dvs. programmer fremstillet i medlemsstaterne samt programmer fra europæiske tredjelande, der deltager i Media Plus-programmet, eller som har en ramme for samarbejde med det, som opfylder betingelserne i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(7).
(20) Den digitale revolution vil i de næste år bevirke, at adgangen til europæiske audiovisuelle produktioner på grund af nye muligheder for transport af audiovisuelt indhold vil blive lettere, og at også deres udbredelse uden for produktionslandet vil stige.
(21) For at sikre den audiovisuelle programindustris konkurrenceevne skal der bruges nye teknologier ved udvikling, produktion og distribution af programmerne. Som følge heraf bør der sikres en passende og effektiv koordinering med de aktioner, der iværksættes inden for nye teknologier, blandt andet femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), der blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF(8). Det fremtidige sjette rammeprogram og de nye muligheder for flersproget produktion, for at sikre kohærens med aktionerne under disse programmer ved navnlig at koncentrere sig om behov og muligheder i de små og mellemstore virksomheder i den audiovisuelle sektor.
(22) Kommissionen vil til fremme af europæiske audiovisuelle projekter undersøge muligheden for supplerende finansiering via andre fællesskabsinstrumenter, især inden for rammerne af "e-Europe" og de initiativer, som følger af konklusionerne af Det Europæiske Råd i Lissabon, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og rammeprogrammerne for forskning. Branchefolk i den audiovisuelle sektor bør have oplysning om de forskellige former for støtte, der er til rådighed for dem inden for Den Europæiske Union.
(23) I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon skal Rådet og Kommissionen inden udgangen af 2000 aflægge rapport om den igangværende revision af EIB's og EIF's finansielle instrumenter med henblik på at omdirigere midlerne, så der ydes støtte til iværksættere, højteknologivirksomheder og mikrovirksomheder samt andre initiativer med risikovillig kapital eller garantimekanismer, der foreslås af EIB og EIF. I denne sammenhæng bør der tages særligt hensyn til den audiovisuelle industri for at lette dens adgang til kapitalmarkedet og for at styrke dens konkurrenceevne.
(24) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester.
(25) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen anerkendt den positive virkning, Media II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område.
(26) Udviklingen af investeringer i den audiovisuelle industri bør derfor fremmes, ligesom medlemsstaterne bør tilskyndes til på forskellig måde at fremme jobskabelse i denne industri.
(27) Det er vigtigt, at Media Plus-programmet gør det muligt at skabe et miljø, der fremmer nye virksomheder og investeringer for at sikre den europæiske audiovisuelle industris plads på verdensmarkedet og den nødvendige fremme af den kulturelle mangfoldighed.
(28) Det bidrag til udvikling af den audiovisuelle sektor, som små og mellemstore virksomheder kan yde, bør udnyttes.
(29) Betingelserne for distribution og markedsføring af europæiske spillefilm på det europæiske og det internationale marked bør forbedres. Det er nødvendigt at tilskynde til samarbejde mellem internationale distributører, nationale distributører, biografejere og producenter, idet netværk af filmudlejere, navnlig små og mellemstore virksomheder, også bør fremmes, og at støtte samordnede initiativer, der åbner mulighed for fælles aktioner for fremvisning af europæiske værker.
(30) Det er nødvendigt at forbedre vilkårene for tv-spredning af europæiske produktioner på det europæiske og det internationale marked. På baggrund af den afgørende rolle, det europæiske fjernsyn kan spille for spredningen af europæiske værker, og den utilstrækkelige sendetid, det for tiden giver disse værker i programlægningen, bør europæiske tv-spredningsforetagender (som defineret i artikel 2 i direktiv 89/552/EØF) fremme den europæiske spredning af programmer ved at købe programmer, der er produceret i andre medlemsstater.
(31) Der bør sikres lettere markedsadgang for uafhængige europæiske produktions- og distributionsvirksomheder samt lettere markedsføring af såvel europæiske audiovisuelle værker som europæiske audiovisuelle virksomheder.
(32) Offentlighedens adgang til den europæiske audiovisuelle kulturarv bør forbedres gennem dens digitalisering og gennem etablering af netværkssamarbejde på europæisk plan.
(33) De europæiske indehavere af indhold bør tilskyndes til at digitalisere deres kataloger og gøre dem tilgængelige på nettet, herunder arkiver og den filmiske kulturarv.
(34) Der bør i forbindelse med støtten til udvikling, distribution og markedsføring tages hensyn til strukturelle mål som udvikling af potentialet i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, og/eller udvikling af en uafhængig europæisk produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder.
(35) De associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
(36) De øvrige europæiske lande, der har underskrevet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, udgør en integreret del af det europæiske audiovisuelle område og har derfor ret til at deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger og efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Disse lande bør, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter inden for deres audiovisuelle industrier, kunne deltage i programmet eller nyde godt af en mere begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter særlige bestemmelser, der skal aftales med disse lande.
(37) Såfremt programmet ønskes åbnet for europæiske tredjelande, undersøges det først, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med fællesskabsretten, især Rådets direktiv 89/552/EØF.
(38) Samarbejde med ikke-europæiske tredjelande, der udvikles på grundlag af fælles, afbalancerede interesser, kan give mulighed for en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri med hensyn til markedsføring, markedsadgang, distribution, transmission og udnyttelse af europæiske produktioner i disse lande. Medtagelse af tredjelande vil øge bevidstheden om Europas kulturelle mangfoldighed og muliggøre formidling af fælles demokratiske værdier. Et sådant samarbejde bør udvikles på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.
(39) Der anføres i denne afgørelse et finansielt referencegrundlag som omhandlet i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(9) for hele programmets varighed, uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten.
(40) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(10) -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Iværksættelse af programmet og dets formål
1. Der indføres et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner i og uden for Fællesskabet, i det følgende benævnt "programmet", for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2005 med det formål at styrke den europæiske audiovisuelle industri.
2. Programmet har følgende mål:
a) at forbedre den europæiske audiovisuelle sektors og herunder de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne på det europæiske og det internationale marked ved at støtte udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner under hensyntagen til udviklingen af nye teknologier
b) at styrke de sektorer, der bidrager til at fremme den grænseoverskridende udbredelse af europæiske produktioner
c) at sikre respekt for og fremme af den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa
d) at udnytte den europæiske audiovisuelle kulturarv, især gennem digitalisering og netværkssamarbejde
e) at udvikle den audiovisuelle sektor i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område og at fremme netværk og det grænseoverskridende samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder
f) at udbrede nye typer audiovisuelt indhold ved brug af nye teknologier.
Realiseringen af disse mål sker i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget.
Artikel 2
Programmets specifikke mål inden for projektudvikling
Inden for projektudvikling er programmets specifikke mål:
a) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter (fiktion til biograf eller tv, kreative dokumentarfilm, tegne- eller dukkefilm til tv eller biograf, værker, der udnytter den audiovisuelle og filmiske kulturarv), forelagt af uafhængige virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, og beregnet for de europæiske og de internationale markeder
b) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter, der gør brug af de nye skabelses-, produktions- og transmissionsteknikker.
Artikel 3
Programmets specifikke mål inden for distribution og transmission
Inden for distribution og transmission er programmets specifikke mål:
a) at udbygge den europæiske distributionssektor for film ved at tilskynde distributørerne til at investere i produktion, erhvervelse, markedsføring og fremme af distribution af europæiske spillefilm uden for produktionslandet
b) at fremme en større grænseoverskridende transmission af europæiske film uden for produktionslandet på de europæiske og de internationale markeder gennem tilskyndelsesforanstaltninger til fremme af distribution og fremvisning af dem i biograferne, navnlig ved at opfordre til samordnede markedsføringsstrategier
c) at styrke distributionssektoren for europæiske produktioner på medier til privat brug ved at tilskynde distributørerne til at investere i digital teknologi og markedsføring af europæiske produktioner uden for produktionslandet
d) at fremme udbredelse i og uden for Fællesskabet af europæiske tv-programmer, der er produceret af uafhængige selskaber, ved at fremme samarbejdet mellem tv-selskaber på den ene side og uafhængige europæiske distributører og producenter på den anden side
e) at fremme oprettelsen af kataloger over europæiske digitale produktioner til udnyttelse gennem de nye medier
f) at støtte sproglig mangfoldighed i europæiske audiovisuelle værker og spillefilm.
Artikel 4
Programmets specifikke mål inden for markedsføring og markedsadgang
Inden for markedsføring og markedsadgang er programmets mål:
a) at lette og fremme markedsføring og udbredelse af europæiske audiovisuelle værker og spillefilm ved kommercielle arrangementer, på faglige messer samt audiovisuelle festivaler i Europa og i resten af verden, for så vidt som disse arrangementer kan spille en vigtig rolle til fremme af europæiske værker og etableringen af netværkssamarbejde mellem branchefolk
b) at fremme netværkssamarbejdet mellem europæiske operatører ved at støtte nationale offentlige eller private markedsføringsorganers fælles aktiviteter på det europæiske og det internationale marked.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. Modtagerne af fællesskabsstøtte skal sørge for en væsentlig del af finansieringen, som kan omfatte al anden offentlig finansiering. Fællesskabets andel kan ikke overstige 50 % af omkostningerne ved aktionerne. I de tilfælde, der er udtrykkeligt anført i bilaget, kan der dog finansieres op til 60 % af omkostningerne ved aktionerne.
2. Det finansielle referencegrundlag til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1, stk. 1, nævnte periode på 350 mio. EUR. Den vejledende sektorbaserede fordeling af dette beløb findes i punkt 1.5 i bilaget. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
3. Med forbehold af de aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i, skal de virksomheder, der er omfattet af programmet, være og forblive ejet, enten direkte eller ved majoritetsdeltagelse, af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater.
Artikel 6
Finansiel støtte
Den finansielle støtte, der bevilges i henhold til programmet, ydes i form af forskud, der tilbagebetales på visse betingelser, eller tilskud som fastsat i bilaget. Tilbagebetalinger fra aktioner under programmet samt tilbagebetalinger fra aktioner under programmerne Media (1991-1995) og Media II (1996-2000) anvendes til at dække behovene under Media Plus-programmet.
Artikel 7
Gennemførelse af denne afgørelse
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages, for så vidt angår de emneområder, der er nævnt i det følgende, efter forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2:
a) de generelle retningslinjer for alle de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget
b) indholdet af indkaldelserne af forslag, fastlæggelsen af kriterier og procedurer for projekternes udvælgelse
c) spørgsmål om den årlige interne fordeling under programmet, herunder mellem de påtænkte aktioner inden for udvikling, markedsføring og distribution
d) overvågning og evaluering af aktionerne
e) alle forslag om tildeling af fællesskabsmidler på over 200000 EUR om året, for så vidt angår projektudvikling, og på over 300000 EUR om året, for så vidt angår distribution, samt på over 200000 EUR om året pr. modtager, for så vidt angår markedsføring. Disse tærskler kan revideres af udvalget i lyset af erfaringerne
f) udvælgelsen af pilotprojekter, jf. artikel 10.
2. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse for så vidt angår alle andre emneområder vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 8, stk. 3. Denne procedure anvendes også ved det endelige valg af kontorerne for faglig bistand.
3. Den faglige bistand fastlægges i de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med finansforordningen.
4. Kommissionen underretter regelmæssigt og i god tid Europa-Parlamentet og Rådet om, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af denne afgørelse, især for så vidt angår anvendelsen af de disponible midler.
Artikel 8
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 9
Sammenhæng og komplementaritet
1. Når Kommissionen gennemfører dette program, sikrer den i nært samarbejde med medlemsstaterne den generelle sammenhæng og komplementaritet med andre fællesskabspolitikker, -programmer og -aktioner, der har indvirkning på det audiovisuelle område.
2. Kommissionen sikrer en effektiv forbindelse mellem dette program og de programmer og aktioner på det audiovisuelle område, der gennemføres som led i Fællesskabets samarbejde med tredjelande og kompetente internationale organisationer.
Artikel 10
Pilotprojekter
1. Under hele programmets varighed iværksættes der pilotprojekter med henblik på at forbedre adgangen til europæisk audiovisuelt indhold og på at drage fordel af de muligheder, der åbnes som følge af udviklingen og indførelsen af ny og innovativ teknologi, herunder digitalisering og nye spredningsformer.
2. I forbindelse med udvælgelsen af de pilotprojekter, som skal iværksættes, bistås Kommissionen af tekniske rådgivningsgrupper, bestående af eksperter, udpeget af medlemsstaterne. Listen over de projekter, der kan komme i betragtning, forelægges jævnligt for udvalget efter proceduren i artikel 8, stk. 2.
Artikel 11
Programmets åbning over for tredjelande
1. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokollerne hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.
2. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
3. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og på betingelser, der skal fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter.
4. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande er betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF.
5. Programmet er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser og eventuelt på medfinansieringsvilkår, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde med programmet på de betingelser, der er fastsat i nærværende stykke.
Artikel 12
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at der foretages forudgående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering af de aktioner, der er omhandlet i denne afgørelse. Den sørger for, at programmerne er tilgængelige, og at iværksættelsen er gennemsigtig.
2. Efter afslutningen af projekterne evaluerer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.
3. Efter to års gennemførelse af programmet skal Kommissionen, efter at have forelagt Media-Udvalget sagen, forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af de opnåede resultater. Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til tilpasninger.
4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en udførlig beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter dets afslutning.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse har virkning fra den 1. januar 2001.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2000.
A Tanács határozata
(2000. december 20.)
az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus - Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001-2005)
(2000/821/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,
mivel:
(1) 1998. április 6-8. között a Bizottság, a soros elnökséggel együttműködve, európai audiovizuális konferenciát tartott Birminghamben a "Digitális kor kihívásai és lehetőségei" címmel. E konzultációs folyamat feltárta az európai audiovizuális iparág támogatási programjának igényét, különös tekintettel az európai audiovizuális művek fejlesztésének, terjesztésének és vásárlásösztönzésének területén. Digitális korunkban az audiovizuális területen kifejtett tevékenységek, a fentieken kívül, új munkahelyek teremtéséhez is hozzájárulnak, különösen az audiovizuális tartalom létrehozásának és terjesztésének területén.
(2) 1998. május 28-án a Tanács - jóváhagyva a birminghami Európai Audiovizuális Konferencia eredményeit - kiemelte, hogy kívánatos lenne elősegíteni egy erős és versenyképes európai audiovizuálisműsor-ipar kifejlődését, különös tekintettel Európa kulturális sokszínűségére és a korlátozott méretű nyelvterületeken kialakuló különleges feltételekre.
(3) A Magas Szintű Audiovizuális Politikai Csoport 1998. október 26-i, "A digitális kor: európai audiovizuális politika" című jelentése rámutat a film- és audiovizuális ipart támogató intézkedések erősítésének szükségességére, és különösen arra, hogy a MEDIA programot az iparág méreteivel és stratégiai jelentőségével arányban álló erőforrásokkal kell ellátni.
(4) Az európai audiovizuális tartalom gyártásával, terjesztésével és elérhetőségével kapcsolatos kérdések jelentették a fő témáját annak az audiovizuális politikai fórumnak, amelyet "Európai tartalom a digitális évezredben" címmel a soros Elnökség rendezett a Bizottság közreműködésével Helsinkiben, 1999. szeptember 10-11-én.
(5) Az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa számára készített, "Audiovizuális politika: a következő lépések" című bizottsági közleményben a Bizottság megállapítja, hogy az európai audiovizuális ipar versenyképességének általános támogatását erősíteni kell, különösen a Közösség szintjén.
(6) "A távközlési, a média- és az informatikai ágazatok konvergenciája és ennek a szabályozásra gyakorolt hatásáról" szóló Zöld könyv kiemeli a jó minőségű tartalom csökkenésének veszélyét a digitális és az analóg televíziózásban.
(7) A Zöld könyvről folytatott nyilvános bizottsági konzultáció során kiemelték, hogy létre kell hozni azokat a kereteket, amelyek a digitális környezetben megteremtik az európai audiovizuális tartalomnak a hagyományos és új médiumokban való terjesztésének és vásárlásösztönzésének alapjait.
(8) Az 1999. szeptember 27-i, a konvergenciáról szóló Zöld könyvről [1] folytatott nyilvános konzultáció eredményeihez kapcsolódó következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezeket az eredményeket, amikor az európai audiovizuális, illetve ezen belül a multimédiás ipar megerősítését célzó intézkedésekre vonatkozó javaslatait kidolgozza.
(9) Az 1999. december 14-i, "A Közösség audiovizuális politikájára vonatkozó alapelvek és iránymutatások a digitális korban" című közleményében a Bizottság a 2000-2005 közötti időszak tekintetében meghatározta az audiovizuális ágazatra vonatkozó prioritásait.
(10) A Bizottság végrehajtotta a "Cselekvési program az európai audiovizuális ipar fejlesztésének elősegítéséért (MEDIA) (1991-1995)" elnevezésű, a 90/685/EGK tanácsi határozatban [2] elfogadott cselekvési programot, amely különösen az európai audiovizuális művek előállításának és terjesztésének támogatására szolgáló intézkedéseket tartalmaz.
(11) "Az Európai Unió audiovizuális politikájával összefüggésben történő európai műsorkészítő iparág megerősítésének stratégiai lehetőségeiről" szóló Zöld könyvre hivatkozva a Bizottság 1995. novemberében olyan, tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot terjesztett be, amelyben indítványozza egy, a mozi- és televíziós filmgyártást támogató Európai Garanciaalap létrehozását [3], amely javaslatról az Európai Parlament 1996. október 22-én [4] kedvező véleményt alkotott.
(12) Az európai audiovizuális ipar fejlesztését és megerősítését célzó közösségi stratégia a 95/563/EK [5] tanácsi határozattal és a 95/564/EK [6] tanácsi határozattal elfogadott MEDIA II programban (1996-2000) megerősítést nyert. A program során szerzett tapasztalatok alapján és az elért eredmények figyelembevételével célszerű biztosítani ennek kiterjesztését.
(13) A MEDIA II (1996-2000) program során, 1996. január 1. és 1998. június 30. között elért eredményeket összefoglaló jelentésében a Bizottság úgy véli, hogy a program megfelel a szubszidiaritás elvének a közösségi támogatásra és a nemzeti támogatásra vonatkozóan, hiszen a MEDIA II által érintett területek azokat a területeket egészítik ki, amelyeket a nemzeti támogatási mechanizmusok hagyományosan érintenek.
(14) A Szerződés 151. cikke (4) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni az audiovizuális ágazat kulturális szempontjait.
(15) A Tanács által a Bizottságnak adott tárgyalási mandátummal összhangban, a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) soron következő tárgyalásokon az uniónak biztosítania kell - mint az Uruguayi Fordulóban -, hogy a Közösség és a tagállamok továbbra is fenntarthassák, illetve megteremthessék saját lehetőségeiket arra, hogy kulturális sokféleségük megőrzését szolgáló kulturális és audiovizuális politikájukat meghatározhassák és végrehajthassák.
(16) 1999. november 18-i állásfoglalásában az Európai Parlament - ugyanezt a megközelítést alkalmazva - felismerte az európai audiovizuális ágazat különleges szerepét a kulturális pluralizmus, az egészséges gazdaság és a szólásszabadság fenntartásában, továbbá újólag megerősítette elkötelezettségét az Uruguayi Fordulóban az audiovizuális politika területén elért cselekvési szabadság iránt, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) kulturális szolgáltatásokra, különösen az audiovizuális ágazatra vonatkozó szabályai nem veszélyeztethetik a WTO-szerződést aláíró államok kulturális sokféleségét és autonómiáját.
(17) A közösségi intézkedések hozzáadott értékének növelése érdekében biztosítani szükséges a közösségi szinten bevezetett intézkedések és a nemzeti támogatási formák egymást kiegészítő jellegét.
(18) Meg kell teremteni a következetességet e határozat, illetve a Bizottságnak az audiovizuális ágazatot támogató nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos cselekvései között, elsősorban Európa kulturális sokféleségének megőrzése érdekében, lehetővé téve, hogy a nemzeti politikák révén a tagállamokban megfelelő gyártási potenciál fejlődhessen ki. Ezenkívül a közösségi támogatás bármilyen állami támogatással kombinálható.
(19) Az európai audiovizuális piac kialakulása európai művek létrehozását és gyártását teszi szükségessé, tehát olyan művekét, amelyek a tagállamokból, valamint európai harmadik országokból származnak, amely országok részt vesznek a MEDIA Plus programban, vagy olyan együttműködési keretprogrammal rendelkeznek, amely eleget tesz a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvben [7] meghatározott feltételeknek.
(20) A következő néhány évben a digitális forradalom azt fogja eredményezni, hogy az európai audiovizuális művek - az audiovizuális tartalom új közvetítési módjainak köszönhetően - könnyebben elérhetőek lesznek és szélesebb körben hozzáférhetővé válnak a származási országon kívül is.
(21) Az audiovizuális műsorkészítő ipar versenyképessége attól függ, hogy felhasználják-e az új technológiákat a műsorok kidolgozásának, gyártásának és terjesztésének egyes fázisaiban. Ezért szükséges a megfelelő és hatékony koordináció az új technológiák területén megtett intézkedésekkel, különös tekintettel a 182/1999/EK [8] európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, az Európai Közösség kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogramjára (1998-2002), a jövőbeli hatodik keretprogramra, valamint a többnyelvű gyártás új lehetőségeire annak érdekében, hogy az ezen programok keretében végrehajtandó intézkedések egyöntetűbbek legyenek, az audiovizuális piacon tevékenykedő kis- és középvállalkozások (KKV-k) igényeire és lehetőségeire összpontosítva.
(22) Az európai audiovizuális projektek támogatása érdekében a Bizottság meg fogja vizsgálni a Közösség más eszközein keresztül, nevezetesen az "e-Europe", valamint az Európai Tanács lisszaboni következtetéseiből eredő kezdeményezések, pl. az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Beruházási Alap (EBA) keretei, illetve a kutatási keretprogramok szerint történő kiegészítő támogatás lehetőségét. Az audiovizuális ágazatban tevékenykedő szakembereket tájékoztatni kell az Európai Unió keretein belül rendelkezésükre álló különféle támogatási lehetőségekről.
(23) Az Európai Tanács lisszaboni következtetéseivel összhangban a Tanácsnak és a Bizottságnak 2000 végéig jelentést kell készítenie az EBB és az EBA pénzügyi eszközeinek folyamatos ellenőrzéséről, annak érdekében, hogy cégindításhoz, illetve a csúcstechnológiával foglalkozó cégek és a mikrovállalatok számára finanszírozási forrásokat lehessen átirányítani, továbbá az EBB és az EAB által javasolt más kockázatitőke-kezdeményezéseket és garanciarendszereket lehessen bevezetni. Ebben az összefüggésben különös figyelemben kell részesíteni az audiovizuális ipart a tőkepiacokhoz való hozzáférésének megkönnyítése és versenyképességének növelése érdekében.
(24) Az Európai Tanács részére készített, "az információs társadalom foglalkoztatási lehetőségeiről" szóló jelentésében a Bizottság hivatkozott az új audiovizuális szolgáltatások által létrehozott jelentős munkahelyteremtő potenciálra.
(25) A foglalkoztatást támogató közösségi politikákkal foglalkozó közleményében a Bizottság elismerte a MEDIA II program pozitív hatását az audiovizuális ágazat foglalkoztatási helyzetére.
(26) Ezért helyénvaló megkönnyíteni az európai audiovizuális ipar beruházásainak fejlődését, továbbá felhívni a tagállamokat arra, hogy különféle eszközökkel támogassák munkahelyek létrehozását ebben az iparágban.
(27) A MEDIA Plus programnak lehetővé kell tennie, hogy a vállalkozói képességeket, illetve beruházásokat ösztönző környezet alakuljon ki, ezáltal az európai audiovizuális ágazat a globális gazdaságban megfelelő teret kapjon, és a kulturális sokféleséget hatékonyan támogassák.
(28) Hasznosítani kell azokat a lehetőségeket, amelyekkel a kis- és középvállalkozások (KKV-k) hozzájárulhatnak az audiovizuális ágazat fejlődéséhez.
(29) Javítani kell az európai mozgóképes művek európai és nemzetközi piacokon való terjesztésének és vásárlásösztönzésének feltételeit. Ösztönözni kell a nemzetközi és nemzeti terjesztők, filmszínház-tulajdonosok és producerek közötti együttműködést; elő kell segíteni a terjesztők - és különösen a KKV-k - közötti hálózati együttműködést, továbbá biztosítani kell a közös műsorkészítésre irányuló intézkedések elősegítését szolgáló összehangolt tevékenységek európai szintű támogatását.
(30) Az európai és nemzetközi piacokon javítani szükséges az európai művek megjelenésének esélyeit a televíziós műsorterjesztésben. Tekintettel arra, hogy a televíziós csatornák vezető szerepet tölthetnek be európai művek terjesztésében, ugyanakkor az ilyen műveknek jelenleg nem szánnak megfelelő időt a műsortervekben, fontos, hogy (a 89/552/EGK irányelv 2. cikkében meghatározottak szerint) az európai műsorszórók a más tagállamokban készített művek megvásárlásával ösztönözzék a műsorok európai közvetítését.
(31) Elő kell segíteni a független európai gyártó- és terjesztővállalatok piacra jutását, továbbá biztosítani mind az európai művek, mind az európai vállalatok támogatását az audiovizuális ágazatban.
(32) Javítani kell az európai audiovizuális örökség nagyközönség általi elérhetőségét, különösen annak digitalizálása és az európai szintű hálózatépítés révén.
(33) Az európai tartalomtulajdonosokat ösztönözni kell katalógusaik digitalizálására és hálózati terjesztésére, archívumaikat és mozgóképes örökségüket is beleértve.
(34) A fejlesztés, a terjesztés és a vásárlásösztönzés támogatásánál figyelembe kell venni a strukturális célkitűzéseket, mint például az alacsony audiovizuális gyártási kapacitással, illetve korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkező országok vagy régiók lehetőségeinek bővítését, illetve egy független európai ágazat kialakítását, különös tekintettel a KKV-kra.
(35) Közép- és Kelet-Európa társult országai, valamint Ciprus, Málta, Törökország és az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok a közösségi programok lehetséges résztvevőinek minősülnek, kiegészítő előirányzatok alapján, illetve olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről ezen országokkal meg kell állapodni.
(36) A Televíziózás Határok Nélkül Európai Egyezményben részt vevő egyéb európai országok az európai audiovizuális terület szerves részét képezik, ezért számukra is lehetővé kell tenni a részvételt ebben a programban, a kiegészítő előirányzatok alapján, illetve az érdekelt felekkel folytatott egyeztetések során kialakítandó eljárásokkal összhangban. Ezeknek az országoknak lehetőséget kell kapniuk, hogy amennyiben úgy kívánják, továbbá költségvetési szempontokat és az audiovizuális ágazataikra vonatkozó prioritásokat tekintetbe véve, részt vehessenek a programban, és korlátozott együttműködési formában, kiegészítő előirányzatok és az érdekelt felekkel egyeztetett különleges eljárások szerint részesülhessenek annak előnyeiből.
(37) A program európai harmadik országok előtt való megnyitásának feltétele a nemzeti jogszabályok és a közösségi vívmányok közötti összeegyeztethetőség előzetes vizsgálata, különös tekintettel a 89/552/EGK tanácsi irányelvre.
(38) A nem európai harmadik országokkal folytatott, kölcsönös és kiegyensúlyozott érdekeken alapuló együttműködés lehetővé teheti az európai audiovizuális ipar számára, hogy többletértékhez jusson az európai művek adott országokban való vásárlásösztönzésének, piacra juttatásának, terjesztésének, közvetítésének és felhasználásának tekintetében. Harmadik országok bevonása nagyobb nyomatékot fog adni Európa kulturális sokféleségének és elősegíti a közös demokratikus értékek elterjedését. Az ilyen jellegű együttműködést a kiegészítő előirányzatok és az érdekelt felekkel kötött megállapodásokban rögzítendő eljárások alapján kell kialakítani.
(39) Ez a határozat pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz a program teljes időtartamára a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás tökéletesítéséről szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [9] 34. pontja értelmében a Szerződésben meghatározott költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül.
(40) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [10] összhangban kell elfogadni,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program létrehozása és célkitűzései
(1) Létrejön az európai audiovizuális művek a Közösségen belül és kívül történő létrehozásának, terjesztésének és vásárlásösztönzésének elősegítését szolgáló program (a továbbiakban: a program), mely 2001. január 1-jétől 2005. december 31-éig tart, és az európai audiovizuális ipar megerősítését szolgálja.
(2) A program célkitűzései a következők:
a) az európai audiovizuális ágazat versenyképességének javítása - a kis- és középvállalkozásokat is beleértve - az európai és nemzetközi piacokon, az európai audiovizuális művek létrehozásának, terjesztésének és vásárlás ösztönzésének révén, figyelembe véve az új technológiák megjelenését;
b) az európai művek országok közötti mozgását elősegítő ágazatok megerősítése;
c) Európa nyelvi és kulturális sokféleségének tiszteletben tartása és elősegítése;
d) az európai audiovizuális örökség erősítése, különös tekintettel a digitalizálásra és a hálózati együttműködésre;
e) az audiovizuális ágazat fejlesztése az alacsony audiovizuális gyártási kapacitással, illetve korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkező országokban vagy régiókban, és a kis- és középvállalkozások közötti hálózati és nemzetközi együttműködés megerősítése;
f) új technológiák alkalmazásával új típusú audiovizuális tartalmak közvetítése.
A fenti célkitűzéseket a mellékletben meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban kell megvalósítani.
2. cikk
A program konkrét célkitűzései a fejlesztés területén
A fejlesztés területén a program konkrét célkitűzései a következők:
a) pénzügyi támogatás nyújtásával elősegíteni független, különösen kis- és középvállalkozások által beterjesztett, európai és nemzetközi piacokat megcélzó gyártási projektek fejlesztését (filmes vagy televíziós drámák, kreatív dokumentumfilmek, animációs televíziós vagy mozifilmek, az audiovizuális és mozgóképes örökségre támaszkodó művek);
b) pénzügyi támogatás nyújtásával elősegíteni új alkotási, gyártási és terjesztési technológiákat alkalmazó gyártási projekteket.
3. cikk
A program konkrét célkitűzései a terjesztés és a közvetítés területén
A terjesztés és a közvetítés területén a program konkrét célkitűzései a következők:
a) a mozgókép területén megerősíteni az európai terjesztő ágazatot, arra ösztönözve a terjesztőket, hogy fektessenek be nem belföldi eredetű európai filmek gyártásába, beszerzésébe, marketingjébe és vásárlás ösztönzésébe;
b) a nem belföldi európai filmek egyes országok közötti szélesebb körű terjesztésének elősegítése az európai és nemzetközi piacokon, terjesztésük és a filmszínházakban történő bemutatásuk ösztönzése révén, többek között az összehangolt marketingstratégiák előmozdításával;
c) az európai művek magáncélú felhasználásra szánt médiumokon való terjesztésével foglalkozó terjesztési ágazat megerősítése, a terjesztők ösztönzésével, hogy fektessenek be a digitális technológiába és a nem belföldi európai művek vásárlásösztönzésébe;
d) független vállalatok által előállított európai televíziós műsorok mozgásának elősegítése a Közösségen belül és azon kívül, egyrészt a műsorszórók közötti, másrészt a független európai terjesztők és producerek közötti együttműködés ösztönzésével;
e) európai műveket tartalmazó digitális katalógus létrehozásának elősegítése az új médiumokon történő felhasználás céljából;
f) az európai audiovizuális és mozgóképes művek nyelvi sokféleségének támogatása.
4. cikk
A program konkrét célkitűzései a terjesztési vásárlásösztönzés és a piacra jutás területén
A vásárlásösztönzés és a piacra jutás területén a program célkitűzései a következők:
a) az európai audiovizuális és mozgóképes művek Európában vagy a világ bármely pontján rendezett kereskedelmi bemutatókon, vásárokon és audiovizuális fesztiválokon való vásárlásösztönzésének és megjelenésének elősegítése és ösztönzése, amennyiben ezek a rendezvények fontos szerepet játszhatnak az európai művek vásárlásösztönzésében és a szakemberek együttműködésében;
b) európai szolgáltatók együttműködésének ösztönzése a nemzeti állami vagy magán vásárlásösztönző szervezetek által az európai és nemzetközi piacokon kifejtett együttes tevékenységeinek támogatásával.
5. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A közösségi támogatás kedvezményezettjeinek jelentős részt kell vállalniuk a finanszírozásból, amely bármilyen más közpénzt is magában foglalhat. A Közösség támogatása nem haladhatja meg a tevékenységek költségének 50 százalékát. A mellékletben kifejezetten meghatározott esetekben azonban ez az arány elérheti a tevékenységek költségének 60 százalékát.
(2) A program végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg az 1. cikk (1) bekezdésében említett időtartamra 350 millió euró. Ezen összeg ágazatonkénti indikatív bontását - tájékoztató jelleggel - a melléklet 1.5. szakasza tartalmazza. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak kell jóváhagynia a költségvetési lehetőségeken belül.
(3) Azon megállapodások és egyezmények sérelme nélkül, melyekben a Közösség szerződő fél, a programban szereplő kedvezményezett vállalatoknak - közvetlenül vagy többségi részesedés alapján - a tagállamok, illetve a tagállamok állampolgárainak tulajdonában kell lennie és maradnia.
6. cikk
Pénzügyi támogatás
A program szerint nyújtott pénzügyi támogatást feltételesen visszafizetendő előlegként vagy támogatásként lehet folyósítani a mellékletben meghatározottak szerint. A programhoz kapcsolódó visszafizetéseket, a MEDIA program (1991-1995) és a MEDIA II program (1996-2000) keretében végrehajtott tevékenységekhez kapcsolódó visszafizetésekkel együtt, a MEDIA Plus program igényeire kell fordítani.
7. cikk
A határozat végrehajtása
(1) Az alábbi kérdések tekintetében az ennek a határozatnak a megvalósításához szükséges intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett igazgatási eljárással összhangban fogadják el:
a) a mellékletben felsorolt valamennyi intézkedésre vonatkozó általános iránymutatások;
b) a pályázati felhívások tartalma, a kritériumok meghatározása és a projektek kiválasztásának eljárásai;
c) a program forrásainak éves belső bontására vonatkozó kérdések, beleértve a fejlesztési, a vásárlásösztönzés és terjesztési ágazatokhoz tartozó intézkedések közötti bontást;
d) az ellenőrző és értékelő eljárásokra vonatkozó rendelkezések;
e) minden olyan ajánlat, amelynek alapján a kiutalandó közösségi pénzforrások egy évre meghaladják kedvezményezettként a 200000 euró összeghatárt fejlesztés, 300000 eurót terjesztés, illetve 200000 eurót vásárlásösztönzés esetén. A tapasztalatok birtokában a Bizottság felülvizsgálhatja ezeket a határértékeket;
f) a 10. cikkben meghatározott kísérleti projektek kiválasztása.
(2) Az ennek a határozatnak a végrehajtásához szükséges intézkedéseket minden más kérdésben a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó eljárással összhangban kell elfogadni. Ezt az eljárást kell alkalmazni a műszaki támogató irodák végleges kiválasztásakor is.
(3) A műszaki támogatásra a költségvetési rendelet alapján elfogadott rendelkezések vonatkoznak.
(4) A Bizottság az Európai Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen és időben tájékoztatja ennek a határozatnak a végrehajtásáról, különös tekintettel a rendelkezésre álló források felhasználására.
8. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkeit kell alkalmazni.
Az 1999/468/EK határozat 4 cikke (3) bekezdésében megállapított időszak két hónap.
(3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkeit kell alkalmazni.
(4) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
9. cikk
Következetesség és összeegyeztethetőség
(1) A program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal való szoros együttműködésben biztosítja a következetességet és összeegyeztethetőséget más olyan közösségi politikákkal, programokkal és fellépésekkel, amelyek az audiovizuális területre hatást gyakorolhatnak.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy hatékony együttműködés alakuljon ki a program és az audiovizuális területhez tartozó más olyan programok és fellépések között, amelyek végrehajtása a Közösség a harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel történő együttműködése szerint folyik.
10. cikk
Kísérleti projektek
(1) A program teljes időtartama alatt kísérleti projekteket kell végrehajtani, amelyek célja az európai audiovizuális tartalom hozzáférhetőségének javítása, továbbá az új és innovatív technológiák kifejlesztéséből és bevezetéséből származó lehetőségek kihasználása, beleértve a digitalizálást és a közvetítés új módszereit.
(2) A végrehajtandó kísérleti projektek kiválasztásakor a tagállamok által kijelölt szakértőkből álló technikai tanácsadó csoportoknak kell szaktanáccsal ellátniuk a Bizottságot. A lehetséges projektek listáját a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban rendszeresen be kell nyújtani a bizottságnak.
11. cikk
A program megnyitása harmadik országok felé
(1) A programnak nyitottnak kell lennie Közép- és Kelet-Európa társult országai részvételének tekintetében, a társulási megállapodásokban vagy a közösségi programokban való részvételükkel kapcsolatban az ezekkel az országokkal korábban aláírt vagy a jövőben aláírandó kiegészítő jegyzőkönyvekben megállapított feltételekkel összhangban.
(2) A program nyitott Ciprus, Málta, Törökország és az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok részvételének tekintetében, kiegészítő előirányzatok alapján, illetve olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről ezekkel az országokkal meg kell állapodni.
(3) A programnak nyitottnak kell lennie az (1) és (2) bekezdésben szereplőktől eltérő olyan országok részvételére, amelyek részt vesznek a határokon átnyúló televíziózásról szóló európai egyezményben, a kiegészítő előirányzatokkal és olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről az érdekelt feleknek meg kell állapodniuk.
(4) A program európai harmadik országok előtti, az (1), (2) és (3) bekezdésekben említett megnyitásának feltétele a nemzeti jogszabályok és a közösségi vívmányok közötti összeegyeztethetőség előzetes ellenőrzése, beleértve a 89/552/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése második albekezdését is.
(5) A programnak nyitottnak kell lennie más harmadik országokkal való együttműködésre is, kiegészítő előirányzatok és különleges rendelkezések alapján, elfogadott eljárások szerinti költségmegosztást is beleértve, amelyeket az érdekelt felek közötti megállapodásokban kell meghatározni. A (3) bekezdésben említett, de a programban teljeskörűen részt venni nem kívánó európai harmadik országok alkalmasak lehetnek arra, hogy a programmal az ebben a bekezdésben meghatározott feltételek szerint működjenek együtt.
12. cikk
Ellenőrzés és értékelés
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatnak a keretében megtett intézkedéseket előzetesen véleményezik, illetve utólag ellenőrzik és értékelik. Biztosítja a program hozzáférhetőségét, valamint végrehajtásának átláthatóságát.
(2) A projektek befejezését követően a Bizottság értékeli elvégzésük módját és végrehajtásuk hatását, annak megállapítása érdekében, hogy sikerült-e elérni az eredetileg kitűzött célokat.
(3) A végrehajtás két évét követően a Bizottság, miután a kérdést a 8. cikkben meghatározott bizottság elé benyújtotta, az elért eredmények alapján a program hatásáról és hatékonyságáról szóló értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottság elé. A jelentéshez mellékelni kell az esetleges módosító javaslatokat, ha ezekre szükség van.
(4) A program elvégzésekor a Bizottság a program végrehajtásáról és eredményeiről szóló részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat 2001. január 1-jén lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2000. december 20-án.