RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1975/2004
af 15. november 2004
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1676/2001 på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien, til import af polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og fra Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingtold fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) (»den oprindelige forordning«) antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Toldsatserne lå på mellem 0 % og 62,6 %. Ved afgørelse 2001/645/EF (3) godtog Kommissionen tilsagn fra fem indiske eksporterende producenter.
(2)
Importen af PET-folie med oprindelse i Indien er også omfattet af en udligningstold på mellem 3,8 % og 19,1 %, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 2597/1999 (4).
2. IGANGVÆRENDE UNDERSØGELSER
(3)
Kommissionen offentliggjorde den 28. juni 2002 en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (5) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 (6). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af foranstaltningens form, navnlig en undersøgelse af, hvorvidt et tilsagn fra ansøgeren kan godtages. Denne fornyede undersøgelse er stadig i gang.
(4)
Kommissionen offentliggjorde den 22. november 2003 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen, som var begrænset til antidumpingforanstaltningernes form. Denne fornyede undersøgelse er stadig i gang.
(5)
Kommissionen offentliggjorde den 19. februar 2004 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (8) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen, som var begrænset til spørgsmålet om dumping i forbindelse med den indiske eksporterende producent Jindal Polyester Limited. Denne fornyede undersøgelse er stadig i gang.
3. ANMODNING
(6)
Den 6. januar 2004 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til artikel 13, stk. 3, i grundforordningen fra EF-producenterne DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (»ansøgerne«) om en undersøgelse af den påståede omgåelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ansøgerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie.
(7)
Ansøgerne hævdede og fremlagde tilstrækkeligt bevis for, at der efter indførelsen af foranstaltninger for importen af PET-folie med oprindelse i bl.a. Indien var sket betydelige ændringer i handelsmønstret for eksporten til Fællesskabet af PET-folie fra Indien, Brasilien og Israel. Det hævdedes, at disse ændringer i handelsmønstret skyldtes omladning via Brasilien og Israel af PET-folie med oprindelse i Indien. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse for nævnte ændringer ud over indførelsen af told på importen af PET-folie fra Indien.
(8)
Ansøgerne hævdede endelig og fremlagde umiddelbart bevis for, at de afhjælpende virkninger af denne told blev undergravet både i henseende til mængder og priser. Det hævdedes, at betydelige mængder af importeret PET-folie fra Brasilien og Israel tilsyneladende har erstattet importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Desuden forelagde ansøgerne umiddelbart bevis for, at priserne på PET-folie importeret fra Brasilien og Israel var dumpingpriser i forhold til de normale værdier, der tidligere var blevet fastlagt for PET-folie med oprindelse i Indien.
4. INDLEDNING AF EN UNDERSØGELSE
(9)
Ved forordning (EF) nr. 284/2004 (9) (»indledningsforordningen«) indledte Kommissionen en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien ved import af PET-folie afsendt fra Brasilien og fra Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej, og pålagde i henhold til artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i grundforordningen toldmyndighederne fra den 20. februar 2004 at registrere importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. Kommissionen underrettede myndighederne i Indien, Brasilien og Israel om indledningen af undersøgelsen. Samtidig indledte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 283/2004 (10) også en undersøgelse af den mulige omgåelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien ved import af PET-folie afsendt fra Brasilien og fra Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. Resultaterne af denne undersøgelse findes i Rådets forordning (EF) nr. 1976/2004 (11).
(10)
De indiske myndigheder oplyste, at det efter deres opfattelse ikke er tilladt at foretage undersøgelser vedrørende omgåelse, hverken i henhold til aftalen om anvendelse af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 eller aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Denne påstand blev afvist, fordi bestemmelserne vedrørende omgåelse i grundforordningen ikke er uforenelige med aftalen om anvendelse af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 og aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Slutakten indeholdende resultaterne af Uruguay-runden af multilaterale handelsforhandlinger omfatter en afgørelse (12) om omgåelse, hvor sagen henvises til Antidumpingudvalget, når der ikke er enighed om en specifik ordlyd. Denne afgørelse blev truffet med fuldt kendskab til, at flere WTO-medlemmer allerede havde deres egen lovgivning vedrørende omgåelse, og Fællesskabet fortolker den derfor således, at den giver de enkelte medlemmer mulighed for at vedtage eller opretholde bestemmelser på dette område, indtil der er vedtaget multilaterale regler. Samme principper bør logisk set gælde for antisubsidieundersøgelser.
5. UNDERSØGELSE
(11)
Der blev sendt spørgeskemaer til de eksportører/producenter i Indien, Brasilien og Israel, som samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, var nævnt i anmodningen, eller som Kommissionen senere fik kendskab til. Der blev sendt spørgeskemaer til de importører i Fællesskabet, der var nævnt i anmodningen, eller som samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, som førte til de eksisterende foranstaltninger. Alle parter blev underrettet om, at manglende samarbejdsvilje kunne føre til anvendelse af artikel 18 i grundforordningen og afgørelser truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, som kunne være mindre gunstige, end hvis den pågældende part havde samarbejdet.
(12)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra fem eksportører/producenter i Indien, fra en eksportør/producent i Brasilien og fra en forarbejdningsvirksomhed, som var involveret i tilskæring og forarbejdning af PET-folie i Israel og eksporterede PET-folie til Fællesskabet. Et andet selskab i Israel gav sig til kende og forklarede, at det forarbejdede PET-folie, men at de opnåede varer ikke blev eksporteret under de KN-koder, som PET-folie blev tariferet under. Selskabet besvarede derfor ikke spørgeskemaet.
(13)
Fem importører i Fællesskabet gav sig til kende efter at have modtaget spørgeskemaet. Tre af dem oplyste, at de aldrig havde importeret PET-folie fra hverken Brasilien eller Israel. De to andre erklærede, at de ikke havde importeret indisk PET-folie fra Brasilien eller Israel i undersøgelsesperioden. Derfor besvarede ingen af disse selskaber spørgeskemaet.
(14)
Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
Brasiliansk eksporterende producent:
-
»Terphane Ltda.«, BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brasilien (»Terphane«)
Israelsk forarbejdningsvirksomhed:
-
»Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)«, Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Israel (»Jolybar«)
Indiske eksporterende producenter:
-
»Ester Industries Limited«, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I, New Delhi - 110 003, Indien,
-
»Flex Industries Limited«, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien,
-
»Polyplex Corporation Limited«, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien..
6. UNDERSØGELSESPERIODE
(15)
Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2003 (»undersøgelsesperioden«). Der blev indsamlet oplysninger fra 2000 til udløbet af undersøgelsesperioden med henblik på en undersøgelse af den påståede ændring i handelsmønstret.
B. UNDERSØGELSESRESULTATER
1. SAMARBEJDE
(16)
Som nævnt i betragtning 12 samarbejdede fem eksportører/producenter af PET-folie i Indien i forbindelse med undersøgelsen og indgav besvarelser af spørgeskemaet. Der blev også modtaget oplysninger fra en eksporterende producent af PET-folie i Brasilien og fra en forarbejdningsvirksomhed, som tilskærer og forarbejder PET-folie i Israel. Det brasilianske og det israelske selskab tegnede sig for en mindre del (henholdsvis under 1 % og ca. 5 %) i henseende til både mængde og værdi af den samlede import af PET-folie fra disse lande til Fællesskabet som angivet af Eurostat.
(17)
De indiske myndigheder indgav en skriftlig redegørelse efter indledningen af undersøgelsen og forelagde statistiske oplysninger om eksporten af PET-folie fra Indien til bl.a. Fællesskabet. Der blev også indhentet statistiske data vedrørende eksporten af PET-folie fra Brasilien til Fællesskabet fra den nationale brasilianske database.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(18)
Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 (»den pågældende vare«).
(19)
PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, og PET-folie, der afsendes fra Brasilien og fra Israel til Fællesskabet, har samme grundlæggende egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme varer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
3. ÆNDRING I HANDELSMØNSTRET
(20)
I perioden 1999-2003 udgjorde importen af den pågældende vare 96,5 % af importen af varer fra Indien under de relevante KN-koder. Markedsanalysen blev derfor foretaget ved anvendelse af Eurostat-data på KN-niveau. I 1999 var der blevet indført en udligningstold på importen til Fællesskabet af PET-folie med oprindelse i Indien, hvilket allerede havde bevirket et fald i denne import. Dette blev fulgt af indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001, som betød et yderligere fald. Antidumpingforanstaltningerne vedrørende Indien består af aftaler om pristilsagn med fem individuelle eksporterende producenter og et selskab med en antidumpingtoldsats på 0 %. Resultatet er, at der i væsentligt omfang ikke skal betales antidumpingtold på importen af varer fra størstedelen af de indiske producenter. En resttold på 53,3 % gælder for importen af varer fra alle andre eksporterende producenter. I 2000 var importen til Fællesskabet af PET-folie med oprindelse i Indien på 11 600 tons. Denne import faldt først til 6 100 tons i 2001, men steg så til 7 700 tons i 2002 og til 11 500 tons i undersøgelsesperioden. Data fra de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter viste en lignende tendens - en stigning på ca. 1 300 tons fra 2001 til 2002 og endnu en stigning på ca. 3 400 tons fra 2002 til 2003. Det bør imidlertid erindres, at ikke alle indiske producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår ændringerne i mængderne fra 2000 til 2003, bør disse også vurderes på baggrund af en kraftig stigning i importen fra de eksportører, der er omfattet af det laveste niveau af foranstaltninger.
(21)
Hvad angår ovennævnte mønster, var et selskab omfattet af en meget lavere kumulativ toldsats (13) end de andre producenter. Tendensen i dette selskabs handelsmønster afveg markant fra de andre producenters, idet selskabet øgede sin andel af salget af den pågældende vare til Fællesskabet betydeligt mellem 2000 og 2003 (undersøgelsesperioden). Omvendt var der en kraftig nedgang i de resterende indiske producenters andel af eksporten til Fællesskabet af den pågældende vare. Hvis der ikke tages hensyn til denne uregelmæssige tendens, blev den samlede mængde af den pågældende vare importeret til Fællesskabet ved med at ligge langt under den importmængde, der var tale om før indførelsen af antidumpingforanstaltninger.
(22)
De indiske myndigheder indgav statistiske data om eksporten til bl.a. Fællesskabet. De oplyste, at de officielle indiske statistikker efter deres opfattelse ikke tydede på omgåelse af de eksisterende antidumpingforanstaltninger fra de indiske PET-folieproducenters side. De omtalte data er imidlertid ikke i overensstemmelse med eksportdata fra de samarbejdsvillige indiske eksportører, i det mindste ikke hvad angår eksporten til Israel. Disse data viser en klar stigning i eksporten til Israel efter indførelsen af foranstaltninger (fra ca. 40 tons i 2000 til ca. 800 tons i undersøgelsesperioden). Hvad Brasilien angår, viser de officielle indiske eksportdata for direkte eksport til Brasilien kun en ubetydelig stigning i samme periode, men tallene omfatter ikke indirekte salg via andre lande. Den eneste kendte brasilianske producent af PET-folie samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og den pågældendes eksport til Fællesskabet udgør kun en ubetydelig del (0,5 %) af hele salget til Fællesskabet fra Brasilien.
(23)
Importen til Fællesskabet af PET-folie fra Brasilien som angivet af Eurostat på KN-niveau, minus importen af varer fremstillet af det samarbejdsvillige selskab, steg fra ca. 650 tons i 2000 (0,6 % af den samlede import) til 1 200 tons (1,4 %) i 2001 og til lige over 2 500 tons (3,2 %) i 2002, året efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger, og blev ved med at ligge på lidt over 2 000 tons i undersøgelsesperioden (2,4 % af den samlede import af PET-folie).
(24)
Det eneste samarbejdsvillige selskab i Brasilien, Terphane, er som angivet (betragtning 22) den eneste kendte producent af PET-folie i Brasilien. Selskabet eksporterede kun en enkelt sending på 10,6 tons PET-folie til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Bortset fra en prøvemængde, som solgtes i 2002, var det selskabets første eksport af PET-folie til Fællesskabet. Selskabet synes derfor ikke at være ansvarligt for de mængder PET-folie, der kom ind i Fællesskabet fra Brasilien i perioden 2000 til 2003 (betragtning 23). Den folie, der blev leveret til Fællesskabet, fremstilles af selskabet på anlæg, som blev oprettet, før foranstaltningerne vedrørende indisk PET-folie trådte i kraft. Det blev derfor fastslået, at der ikke var nogen ændring i handelsmønstret for dette selskabs vedkommende.
(25)
Importen til Fællesskabet af PET-folie fra Israel som angivet af Eurostat på KN-niveau, minus importen af varer fremstillet af det samarbejdsvillige selskab, steg fra 3 000 tons i 2000 (3,7 % af den samlede import af PET-folie) til 3 400 tons i 2001 (4,1 %). Mængden øgedes til lige over 4 200 tons i 2002 (5,1 % af importen) og til over 4 400 tons i 2003 (5,3 %). Et lille antal forarbejdere af PET-folie er etableret i Israel, men af oplysninger, der blev modtaget inden for fristerne, fremgik det, at det selv samlet er usandsynligt, at de ville have haft tilstrækkelig kapacitet til at være ansvarlige for den mængde folie, der kom ind i Fællesskabet fra Israel i perioden fra 2000 til 2003.
(26)
Officielle indiske eksportdata viser en støt stigende eksport til Israel fra Indien. Der blev eksporteret 81 tons i 2000, 395 tons i 2001, 1 032 tons i 2002 og 2 453 tons i undersøgelsesperioden.
(27)
Det eneste samarbejdsvillige selskab i Israel, Jolybar, tilskærer og forarbejder PET-folie, det har indkøbt, og sælger den som en vare, der hører under samme KN-koder som den pågældende vare, men som almindeligvis ikke har oprindelse i Indien og derfor ikke kan anses for at være den pågældende vare. Selskabet har leveret PET-folie til Fællesskabet siden 1990'erne. Jolybars eksportmængde til Fællesskabet fordobledes mellem 1999 og 2003 (undersøgelsesperioden). Den folie, der leveres til Fællesskabet, fremstilles af Jolybar på anlæg, som blev oprettet, før foranstaltningerne vedrørende indisk PET-folie trådte i kraft. Uanset om denne udvikling i eksporten tyder på en ændring i selskabets handelsmønster, blev problemet ikke undersøgt yderligere, da der under alle omstændigheder var en tydelig økonomisk begrundelse for den pågældende adfærd som angivet i betragtning 31.
(28)
På baggrund af ovenstående, navnlig sammenfaldet mellem den stigende import af varer fra Brasilien og Israel og antidumpingforanstaltningernes ikrafttrædelse i 2001 over for PET-folie med oprindelse i Indien, blev det fastslået, at der er sket en ændring i handelsmønstret med hensyn til eksporten af PET-folie fra Indien, Israel og Brasilien.
4. IKKE NOGEN TILSTRÆKKELIG GYLDIG GRUND ELLER ØKONOMISK BEGRUNDELSE
(29)
Uden anden form for samarbejde, og da ovennævnte ændring i handelsmønstret for Brasilien skete umiddelbart efter indførelsen af antidumpingtold, var det på grundlag af de foreliggende oplysninger og i mangel af anden forklaring nødvendigt at konkludere, at ændringen i handelsmønstret i højere grad skyldtes indførelsen af told end nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse som omhandlet i artikel 13, stk. 1, i grundforordningen.
(30)
I mangel af samarbejde, og da ovennævnte ændring i handelsmønstret skete umiddelbart efter indførelsen af antidumpingtold, var det på grundlag af de foreliggende oplysninger og i mangel af anden forklaring nødvendigt at konkludere, at ændringen i handelsmønstret i højere grad skyldtes indførelsen af told end nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse som omhandlet i artikel 13, stk. 1, i grundforordningen.
(31)
Det fremgik af undersøgelsen, at Jolybars eksporthandel til Fællesskabet har været etableret i lang tid, og at den folie, der leveres til Fællesskabet, fremstilles af selskabet på anlæg, som blev oprettet, før foranstaltningerne vedrørende indisk PET-folie trådte i kraft. Selskabet forklarede, at det almindeligvis ikke leverer indisk folie til kunder i Fællesskabet, da disse foretrækker kvaliteten af europæisk folie som råmateriale for den behandling, Jolybar foretager. I undersøgelsesperioden blev der undtagelsesvis sendt en mængde på ca. 1 ton indisk folie til en kunde i Fællesskabet som del af en større sending, som kunden skulle bruge med det samme. Det konkluderes derfor, at der er tilstrækkelig økonomisk begrundelse for udviklingen i Jolybars eksport, som er i overensstemmelse med selskabets aktiviteter på markedet i Fællesskabet hvad angår PET-folie fremstillet af det.
5. UNDERGRAVNING AF DE AFHJÆLPENDE VIRKNINGER AF TOLDEN MED HENSYN TIL PRISERNE PÅ OG/ELLER MÆNGDERNE AF SAMME VARE
(32)
Tallene i betragtning 20 til 28 viser, at der er sket en klar mængdemæssig ændring i mønstret for importen til Fællesskabet af den pågældende vare siden indførelsen af foranstaltninger i 2001. Der var en kraftig nedgang på 5 500 tons i importen af indiske varer til Fællesskabet på det tidspunkt, hvor der indførtes foranstaltninger, med tilsvarende stigninger i importen af den pågældende vare til Fællesskabet fra Brasilien og Israel. Eurostat-data viser, at importen til Fællesskabet fra 2000 til udløbet af undersøgelsesperioden steg til 1 376 tons fra Brasilien og til 1 392 tons fra Israel. Samtidig faldt eksporten fra Indien med 5 653 tons, hvis der ses bort fra den import, der er omfattet af det laveste niveau af foranstaltninger. Det er derfor fastlagt, at en del af eksportstrømmen fra Indien blev erstattet med eksportstrømme via Brasilien og Israel og således undergravede de afhjælpende virkninger af foranstaltningerne i henseende til de mængder, der blev importeret til markedet i Fællesskabet.
(33)
Hvad angår priserne på den pågældende vare afsendt fra Brasilien og fra Israel, var det på grund af det lave niveau for samarbejde nødvendigt at henvise til Eurostat-data som det bedste foreliggende bevis.
(34)
Gennemsnitsprisen på importen af PET-folie fra Brasilien i undersøgelsesperioden, justeret for efter-importomkostninger, var ca. 50 % af den skadestærskel, der blev fastlagt i den undersøgelse, som førte til indførelse af de gældende antidumpingforanstaltninger. På dette grundlag er der bevis for, at PET-folie afsendt fra Brasilien også undergravede de afhjælpende virkninger af den indførte told i henseende til priser.
(35)
Gennemsnitsprisen på importen af PET-folie fra Israel i undersøgelsesperioden, justeret for efter-importomkostninger, var ca. 55 % af den skadestærskel, der blev fastlagt i den oprindelige antidumpingundersøgelse. På dette grundlag er der bevis for, at importen fra Israel også undergravede de afhjælpende virkninger af den indførte told i henseende til priser.
(36)
Det konkluderes derfor, at importen af PET-folie fra Brasilien og Israel undergravede de afhjælpende virkninger af antidumpingforanstaltninger både i henseende til mængder og priser.
6. BEVIS FOR DUMPING I FORHOLD TIL DE TIDLIGERE FASTSLÅEDE NORMALE VÆRDIER FOR SAMME ELLER LIGNENDE VARER
(37)
Det blev i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i grundforordningen undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme eller lignende varer. Som nævnt (betragtning 16) blev Eurostat-data i betragtning af den begrænsede samarbejdsvilje anvendt som grundlag for fastsættelsen af eksportpriser til Fællesskabet i henhold til artikel 18 i grundforordningen med henblik på at fastslå, om det var muligt at finde bevis for dumping i forbindelse med eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fra Brasilien og fra Israel i undersøgelsesperioden. På samme måde blev det med henblik på sammenligningen af eksportprisen og den normale værdi anset for hensigtsmæssigt at antage, at produktblandingen i de varer, der blev afsendt fra Brasilien og Israel i undersøgelsesperioden, var den samme som den, der blev afsendt fra Indien i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(38)
For at foretage en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der justeret for forskelle i faktorer, som påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed. Disse justeringer blev foretaget i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.
(39)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev den normale værdi beregnet som et gennemsnit i den oprindelige undersøgelse sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne i undersøgelsesperioden beregnet som angivet i betragtning 34 og 35. Disse sammenligninger viste omtrentlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, på 17,5 % for Brasilien og 14,5 % for Israel.
C. ANMODNING OM FRITAGELSE FOR REGISTRERING ELLER UDVIDELSE AF TOLDEN
(40)
Kommissionen modtog en anmodning om fritagelse for registreringen og foranstaltningerne fra Terphane og Jolybar. Som nævnt i betragtning 24 og 27 udviste disse selskaber samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, idet de indgav besvarelser af spørgeskemaet og gik med til et kontrolbesøg. Ved forordning (EF) nr. 1830/2004 (14) ændrede Kommissionen indledningsforordningen for at standse registreringen af importen af PET-folie fra Terphane og Jolybar, som det konstateredes ikke omgik antidumpingtolden.
(41)
I overensstemmelse med ovenstående afgørelser, hvor det blev fastslået, at Terphane og Jolybar ikke havde omgået de gældende antidumpingforanstaltninger, bør disse selskaber også fritages for den påtænkte udvidelse af foranstaltningerne.
D. FORANSTALTNINGER
(42)
På baggrund af ovennævnte resultater fastslås det, at der har fundet omgåelse sted som omhandlet i artikel 13, stk. 1, i grundforordningen. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, første punktum, i grundforordningen bør de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende import af den pågældende vare (dvs. PET-folie med oprindelse i Indien) udvides til import af PET-folie afsendt fra Brasilien eller Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej, med undtagelse af varer, der er fremstillet af Terphane og Jolybar.
(43)
I overensstemmelse med artikel 14, stk. 5, i grundforordningen, hvor det er fastsat, at der kan anvendes foranstaltninger mod registreret import fra datoen for en sådan registrering, bør der opkræves antidumpingtold på import af PET-folie afsendt fra Brasilien og afsendt fra Israel, som kom ind i Fællesskabet under den registrering, der indførtes ved indledningsforordningen, med undtagelse af import af PET-folie afsendt fra Brasilien og fremstillet af Terphane og afsendt fra Israel og fremstillet af Jolybar.
(44)
Den fritagelse for de udvidede foranstaltninger, der er indrømmet til PET-folie fremstillet af Jolybar og Ter phane, skal i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i grundforordningen fortsat være gældende under forudsætning af, at det ikke fastslås, at der blev indrømmet fritagelse på grundlag af urigtige eller vildledende oplysninger fra de berørte selskaber. Skulle andet fremgå af umiddelbare beviser, kan Kommissionen indlede en undersøgelse for at fastslå, om det er berettiget at trække fritagelsen tilbage.
(45)
Beslutningen om ikke at udvide tolden til import af PET-folie fra Terphane og Jolybar blev truffet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den gælder således udelukkende for import af PET-folie afsendt fra henholdsvis Brasilien eller Israel, og fremstillet af disse specifikke retlige enheder. Importeret PET-folie fremstillet eller afsendt af andre selskaber, som ikke udtrykkelig er nævnt i den operative del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke nyde fordel af fritagelsen og er omfattet af den resttold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001.
E. PROCEDURE
(46)
Interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Rådet havde til hensigt at udvide den gældende endelige antidumpingtold, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger og til at blive hørt. De israelske myndigheder gentog de bemærkninger, der blev fremsat af den indiske regering som angivet i betragtning 10. De forelagde også en liste over israelske forarbejdningsvirksomheder af PET-folie, som havde eksporteret til Fællesskabet i 2003 og 2004. Men da disse selskaber ikke havde samarbejdet inden for fristen, var det ikke muligt at fastslå, at de ikke havde omgået foranstaltningerne. De kunne derfor ikke fritages for udvidelsen af foranstaltningerne over for Israel -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold på 53,3 %, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1676/2001 på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i Indien og henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90, udvides til import af samme polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og afsendt fra Israel (uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej) (Taric-kode 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031 og 3920629092), med undtagelse af varer, der er fremstillet af Terphane Ltda, BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brasilien (Taric-tillægskode A569), og Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tillægskode A570).
2. Den ved stk. 1 udvidede told opkræves på den import af varer, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 284/2004 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 384/96, med undtagelse af varer, der er fremstillet af Terphane Ltda, BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brasilien, og Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2004.
A TANÁCS 1975/2004/EK RENDELETE
(2004. november 15.)
a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Brazíliából és Izraelből szállított poletilén tereftalát (PET) fólia behozatalára (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg) történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,
tekintettel a Tanács 1995. december 22-i 384/96/EK rendeletére az olyan országokból származó dömpingelt importtal szembeni védelemről, amelyek nem tagjai az Európai Közösségnek (1) (az „alaprendelet”) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1)
Az 1676/2001/EK rendelettel (2) („az eredeti rendelet”) a Tanács dömpingellenes vámokat állapított meg a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia („PET-fólia”) behozatalára. A dömpingellenes vámtételek 0 % és 62,6 % között voltak. A 2001/645/EK határozattal (3) a Bizottság elfogadta öt indiai exportáló gyártó vállalásait.
(2)
Az Indiából származó PET-fólia behozatalára emellett kiegyenlítő vámot is kivetett a 2597/1999/EK tanácsi rendelet, amelynek mértéke 3,8 % és 19,1 % között van (4).
2. FOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLATOK
(3)
2002. június 28-án a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (5) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, a 2026/97/EK tanácsi rendelet (6) 19. cikke alapján. A kérelem, terjedelmét illetően, az intézkedés formájára korlátozódik, és különösen annak megvizsgálására, hogy a kérelmező által felajánlott vállalás elfogadható-e. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van.
(4)
2003. november 22-én a Bizottság - az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent - eljárás megindításáról szóló értesítéssel (7) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint, amely terjedelmében a dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódik. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van.
(5)
2004. február 19-én a Bizottság - az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent - eljárás megindításáról szóló értesítéssel (8) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint, amely az indiai exportáló gyártó, a Jindal Polyester Limited dömpingjére korlátozódik. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van.
3. KÉRELEM
(6)
2004. január 6-án a Bizottsághoz kérelem érkezett be az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján („a kérelem”) a DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA közösségi gyártóktól („a kérelmezők”), hogy vizsgálja ki az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszását. A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik.
(7)
A kérelmezők azt állították, és elegendő bizonyítékot nyújtottak be annak bemutatására, hogy a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett intézkedéseket követően lényeges változások voltak a PET-fólia Indiából, Brazíliából és Izraelből a Közösségbe irányuló exportját illetően a kereskedelem szerkezetében. Ezek a változások a kereskedelem szerkezetében állítólag az Indiából származó PET-fólia Brazílián és Izraelen keresztül történő szállításából eredtek. Azt állították, hogy az említett változásokra az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett vámon kívül nincs elegendő ok vagy gazdasági indok.
(8)
Végül a kérelmezők azt állították, és prima facie bizonyítékot szolgáltattak arra, hogy ennek a vámnak a helyreigazító hatásai mind mennyiségben, mind minőségben gyengülnek. Azt állították, hogy a PET-fólia Brazíliából és Izraelből származó behozatalának jelentős volumenei a jelek szerint az Indiából származó PET-fólia behozatalának helyébe léptek. Ezen felül a kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a Brazíliából és Izraelből importált PET-fólia árai dömpingeltek az Indiából származó PET filmre korábban megállapított normálértékekhez képest.
4. KEZDEMÉNYEZÉS
(9)
A 284/2004/EK rendelettel (9) („a kezdeményező rendelet”) a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az Indiából származó PET-fólia behozatalával kapcsolatos dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszásáról a PET-fólia Brazíliából és Izraelből való szállítással történő behozatala révén, akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentik azt be, akár nem, valamint - az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján - utasította a vámhatóságokat, hogy vezessenek nyilvántartást a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozataláról, akár Brazíliából vagy Izraelből származik, akár nem, 2004. február 20-tól kezdődően. A Bizottság értesítette India, Brazília és Izrael hatóságait a vizsgálat megindításáról. Ezzel egyidejűleg, a 283/2004/EK rendelettel (10) a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett kiegyenlítő intézkedések esetleges kijátszásáról a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozatalával, függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e azt meg. Ennek a vizsgálatnak a megállapításai a 1976/2004/EK tanácsi rendeletben (11) szerepelnek.
(10)
Az indiai hatóságok jelezték, hogy véleményük szerint a kijátszás elleni vizsgálatok nem megengedettek sem az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény 4. cikkének végrehajtásáról szóló egyezmény alapján, sem a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló egyezmény szerint. Ez az állítás el lett utasítva, azon az alapon, hogy az alaprendelet kijátszásellenes rendelkezései nem összeegyeztethetetlenek az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló egyezménnyel és a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló egyezménnyel. Valójában a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulójának eredményeit megtestesítő záróokmány tartalmaz egy kijátszásellenes határozatot (12), ami az ügyet a dömpingellenes gyakorlat bizottságának hatáskörébe utalja, amennyiben nincs megállapodás egy konkrét szöveget illetően. Mivel ez a határozat annak ismeretében született, hogy számos WTO tagországnak már vannak saját kijátszásellenes jogszabályai, az Európai Közösség ezt úgy értelmezi, hogy az egyes tagországok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak ezzel kapcsolatos rendelkezéseket, amennyiben a többoldalú megállapodással elért szabályokat betartják. Ugyanezeket az alapelveket kell logikusan a szubvencióellenes vizsgálatokra alkalmazni.
5. VIZSGÁLAT
(11)
Kérdőíveket küldtek azoknak az exportőröknek/gyártóknak Indiában, Brazíliában és Izraelben, amelyek együttműködtek az eredeti vizsgálatban, megnevezte őket a kérelem, vagy a Bizottság által ezt követően váltak ismertté. Kérdőíveket küldtek azoknak az importőröknek a Közösségben, amelyeket a kérelemben megneveztek, vagy együttműködtek a jelenlegi intézkedésekhez vezető eredeti vizsgálatban. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához vezethet, és olyan megállapításokhoz, amelyek - a rendelkezésre álló tények alapján - esetleg kevésbé kedvezőek, mintha akkor lennének, ha a fél együttműködést tanúsított volna.
(12)
A kérdőívekre válaszok öt exportőrtől/gyártótól érkeztek Indiából, egy exportőrtől/gyártótól Brazíliából és egy, a PET-fólia vágásába, darabolásába és átalakításába bevont, a Közösségbe exportáló, feldolgozó vállalattól, Izraelből érkeztek. Egy másik vállalat Izraelből jelentkezett, és elmagyarázta, hogy feldolgozott PET-fóliát, de az abból készült termékeket nem azok alatt a KN-kódok alatt exportálták, amely alatt a PET-fólia osztályozása történt. Ennek alapján a vállalat nem nyújtott be választ a kérdőívre.
(13)
Öt importőr jelentkezett a Közösségből a kérdőívek kézhezvételét követően. Ezek közül három számolt be arról, hogy soha nem importáltak PET-fóliát sem Brazíliából, sem Izraelből. A másik két importőr kijelentette, hogy nem importáltak indiai PET-fóliát Brazíliából vagy Izraelből a vizsgálati időszakban. Ezért ezeknek a vállalatoknak egyike sem nyújtott be választ a kérdőívre.
(14)
A Bizottság ellenőrző látogatásokat a következő társaságok helyiségeiben végzett:
Brazíliai exportáló gyártó:
-
„Terphane Ltda.” BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho városa, Pernambuco állam, Brazília („Terphane”)
Izraeli feldolgozó:
-
„Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)”, Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izrael („Jolybar”)
Indiai exportáló gyártó:
-
„Ester Industries Limited”, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I, New Delhi - 110 003, India;
-
„Flex Industries Limited”, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India;
-
„Polyplex Corporation Limited”, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India.
6. VIZSGÁLATI IDŐSZAK
(15)
A vizsgálati időszak a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra terjedt ki („a VI”). Adatokat 2000-től a VI végéig bezárólag gyűjtöttek a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás megvizsgálására.
B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
1. AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÉRTÉKE
(16)
Ahogyan a (12) preambulumbekezdés megállapítja, Indiában öt exportőr/gyártó tanúsított együttműködést a vizsgálatban, a kérdőívekre adott válaszokkal. Információk beszerzésére egy Brazíliában működő, PET-fóliát exportáló gyártótól és egy Izraelben működő, a PET-fólia vágásába, darabolásába és átalakításába bevont, feldolgozó vállalattól került sor. A VI során ezek a brazil, illetve izraeli vállalatok mind volumenben, mind értékben csak kis mértékben (kevesebb mint 1 %, illetve mintegy 5 %) voltak felelősek a Közösségbe ezekből az országokból irányuló PET-fólia behozatalért, az Eurostat szerint.
(17)
Az indiai hatóságok írásbeli beadványt tettek a vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatban, és statisztikai információkat biztosítottak a PET-fólia exportjáról Indiából, többek között a Közösség felé. A PET-fólia Brazíliából a Közösségbe irányuló exportjával kapcsolatos statisztikai adatok beszerzésére a brazil nemzeti adatbázisból is sor került.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(18)
Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, a polietilén-tereftalát (PET) fólia, amely Indiából származik, amelyet rendszerint a korábbi 3920 62 19 és a korábbi 3920 62 90 KN-kódokon jelentenek be („az érintett termék”).
(19)
A vélemény az, hogy a PET-fólia, amelyet Indiából a Közösségbe exportálnak és az a PET-fólia, amelyet Brazíliából és Izraelből a Közösségbe szállítanak ugyanazokkal az alapjellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkezik. Ezért hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.
3. A KERESKEDELEM SZERKEZETÉNEK MEGVÁLTOZÁSA
(20)
Az 1999-2003 közötti időszak alatt az érintett termék 96,5 %-át jelentette az Indiából származó behozatalnak a tárgyhoz tartozó KN-kódszám alatt. Ezért az Eurostat adatait felhasználva a KN-kódok szintjére vonatkozó piackutatásokat hajtottak végre. Meg kell jegyeznünk, hogy 1999-ben egyenlítő vámok kivetésére került sor az Indiából származó PET-fóliának a Közösségbe irányuló behozatalára, ami már csökkenést eredményezett ennek a behozatalnak a volumenében. Ezt követte a dömpingellenes intézkedések meghozatala 2001-ben, ami további csökkenést eredményezett. A dömpingellenes intézkedések Indiával kapcsolatban áralapú vállalási megállapodásokat jelentenek öt egyéni exportáló gyártóval és egy vállalattal, amelynél 0 %-os a dömpingellenes vámtétel. Ennek eredményeként lényegében nem kell dömpingellenes vámokat fizetni az indiai gyártók többségétől származó behozatalra. Egy maradványjellegű 53,3 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó minden más exportáló gyártótól származó behozatalra. 2000-ben a PET-fólia Indiából származó behozatala a Közösségbe 11 600 tonnát tett ki. Ez a behozatal eredetileg 6 100 tonnára csökkent 2001-ben, de aztán 7 700 tonnára nőtt 2002-ben, és tovább növekedett a VI során, 11 500 tonnára. Az együttműködést tanúsító indiai exportáló gyártók által benyújtott adatok hasonló tendenciákat mutattak - egy mintegy 1 300 tonnás növekedést 2001-ről 2002-re, és a további, mintegy 3 400 tonnás növekedést 2002-ről 2003-ra. Nem szabad azonban elfeledkeznünk arról, hogy nem minden indiai gyártó tanúsított együttműködést a vizsgálatban. Ezen túlmenően, ami a volumenek 2000 és 2003 közötti változását illeti, figyelembe kell venni, hogy ekkor a behozatal nagymértékben növekedett azoktól az exportőröktől, akikre a legalacsonyabb szintű intézkedések érvényesülnek.
(21)
A fenti mintával kapcsolatban megjegyzendő, hogy egy vállalatnál a halmozott vámtétel (13) lényegesen alacsonyabb volt, mint a többi gyártónál. Ennek a vállalatnak a kereskedelmi szerkezete markánsan különböző tendenciát követett a több gyártóhoz képest, melynek során óriási mértékben megnövelte az érintett terméknek a Közösségbe történő összes értékesítésében képviselt részarányát 2000 és 2003 között (a VI). Ezzel ellentétben a többi indiai gyártó által a Közösségbe exportált érintett termék részaránya rendkívüli mértékben csökkent. Leszámítva ezt a szabálytalan tendenciát, az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának teljes volumene jóval a dömpingellenes intézkedések kivetése előtti szint alatt maradt.
(22)
Az indiai hatóságok statisztikai adatokat nyújtottak be a kivitelről többek között a Bizottságnak. Jelezték, hogy véleményük szerint a hivatalos indiai statisztikák nem utalnak a jelenlegi antidömping intézkedéseinek kijátszására a PET-fólia indiai gyártói részéről. A hivatkozott adat azonban nem áll összhangban az együttműködő indiai exportőrök által benyújtott exportadatokkal, legalábbis az Izraelbe irányuló exportot illetően, ahol ezek az adatok világosan az Izraelbe irányuló kivitel növekedését mutatják az intézkedések kivetését követően (mintegy 40 tonnáról 2000-ben mintegy 800 tonnára a VI során). Ami Brazíliát illeti, a hivatalos indiai exportadatok a Brazíliába irányuló közvetlen exportra csak elhanyagolható növekedést mutatnak ebben az időszakban, de ez nem tartalmazza a közvetett eladásokat más közvetítő országokon keresztül. Valójában a PET-fólia egyetlen ismert brazil gyártója együttműködést tanúsított a vizsgálat során és exportja a Közösségbe csak elhanyagolható részt (0,5 %-ot) képvisel a Brazíliából a Közösségbe irányuló exporton belül.
(23)
A PET-fólia Brazíliából a Közösségbe irányuló exportja, ahogyan arról az Eurostat KN-szinten beszámolt, mínusz az együttműködő vállalat által termelt áruk behozatala a 2000. évi mintegy 650 tonnáról (a teljes behozatal 0,6 %-a) 1 200 tonnára (1,4 %-ra) nőtt 2001-ben, és valamivel több, mint 2 500 tonnára (3,2 %-ra) 2002-ben, a dömpingellenes intézkedések kivetését követő évben, míg a VI során valamivel 2 000 tonna felett maradt (a PET-fólia teljes behozatalának 2,4 %-a).
(24)
Az egyetlen, együttműködést tanúsító vállalat Brazíliában, a Terphane, ahogyan a fentiekben megjegyeztük ((22) preambulumbekezdés), a PET-fólia egyetlen ismert gyártója Brazíliában. Ez a vállalat csak egyetlen, 10,6 tonnás PET-fólia szállítmányt exportált a Közösségbe a VI folyamán. Leszámítva a 2002-ben értékesített mintát, ez volt a vállalat első exportja PET-fóliából a Közösségbe. A vállalat ezért nem tűnik felelősnek a Közösségbe Brazíliából érkező PET-fólia volumeneiért a 2000 és 2003 közötti időszakban ((23) preambulumbekezdés). Azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállít, a vállalat olyan létesítményekben gyártja, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatálybalépése előtt hoztak létre. Ily módon a kereskedelem szerkezetében nem találtak változást ennél a vállalatnál.
(25)
A PET-fólia Izraelből a Közösségbe irányuló exportja, ahogyan arról az Eurostat KN-szinten beszámolt, mínusz az együttműködő vállalat által termelt áruk behozatala a 2000. évi mintegy 3 000 tonnáról (a teljes behozatal 3,7 %-a) 3 400 tonnára (4,1 %-ra) nőtt 2001-ben. A volumenek tovább emelkedtek valamivel 4 200 tonna fölé 2002-ben (a behozatal 5,1 %-a) és 4 400 tonna fölé 2003-ban (a behozatal 5,3 %-a). Izraelben kis számban találhatóak PET-fólia feldolgozók, de határidőn belül kapott információk azt jelzik, hogy akár halmozottan is, nem valószínű, hogy elegendő kapacitással rendelkeznének ahhoz, hogy ők legyenek felelősek a Közösségbe Izraelből bekerülő fólia-mennyiségekért a 2000 és 2003 közötti időszakban.
(26)
A hivatalos indiai exportadatok egyre növekvő exportot mutatnak Izraelbe Indiából. 81 tonnát exportáltak 2000-ben, 395 tonnát 2001-ben, 132 tonnát 2002-ben és 2 453 tonnát a VI folyamán.
(27)
Az egyetlen, együttműködést tanúsító vállalat Izraelben, a Jolybar, vásárolt PET-fóliát vág, darabol és alakít át, és azt ugyanazon KN-kódszám szerinti termékekként értékesíti, mint az érintett terméké, de az általában nem indiai eredetű, és ezért nem tekinthető az érintett terméknek. A vállalat PET-fóliát a Közösségbe a 90-es évek óta szállít. A Jolybar által a Közösségbe exportált PET-fólia mennyisége 1999 és 2003 között (a VI alatt) megduplázódott. Azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállítanak, olyan létesítményekben gyártják, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatályba lépése előtt hoztak létre. Függetlenül attól, hogy az export ilyetén alakulása változást jelez-e a vállalat kereskedelmi szerkezetében, ezt a kérdést tovább nem vizsgálták, mivel mindenképpen volt világos gazdasági indok erre a magatartásra, ahogyan azt az alábbi (31) preambulumbekezdés ismerteti.
(28)
A fentiekre való tekintettel, és különösen a Brazíliából és Izraelből származó behozatal növekedésének egybeesése, és az Indiából származó PET-fóliára kivetett dömpingellenes intézkedések 2001. évi hatálybalépése miatt megállapítást nyert, hogy megváltozott a kereskedelem szerkezete a PET-fóliának Indiából, Izraelből és Brazíliából származó exportjában.
4. A MEGFELELŐ MAGYARÁZAT VAGY GAZDASÁGI INDOK HIÁNYA
(29)
Bármely más együttműködés hiányában, illetve mivel a fent említett változás a kereskedelem szerkezetében Brazília esetében közvetlenül azt követően következett be, hogy a dömpingellenes vámok kivetése megtörtént, azt a következtetést kell levonni - a rendelkezésre álló információk alapján és más magyarázat hiányában -, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a vám kivetéséből, nem pedig valamely más kellő okból vagy gazdasági indokból származott, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt értelmezés szerint.
(30)
Az együttműködés hiányában, illetve mivel a fent említett változás a kereskedelem szerkezetében közvetlenül azt követően következett be, hogy a dömpingellenes vámok kivetése megtörtént, azt a következtetést kell levonni - a rendelkezésre álló információk alapján és más magyarázat hiányában -, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a vám kivetéséből, nem pedig valamely más kellő okból vagy gazdasági indokból származott, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt értelmezés szerint.
(31)
A vizsgálat megállapította, hogy a Jolybar exportértékesítése a Közösségbe hosszú ideje fennáll, és azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállítanak, a vállalat olyan létesítményekben gyártja, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatálybalépése előtt hoztak létre. A vállalat elmagyarázta, hogy általában nem szállít indiai fóliát a közösségi ügyfeleknek, mivel az utóbbiak előnyben részesítik az európai fóliát, mint alapanyagot, a Jolybar által elvégzett munkálatokhoz. Kivételképpen a VI folyamán mintegy egy tonna indiai fóliát szállítottak egy közösségi ügyfélnek egy nagyobb szállítmány részeként, amelyet az ügyfél sürgősséggel kért. Ezért annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy kellő gazdasági indok van a Jolybar exportjának növelésére, amely megfelel a közösségi piacon végzett tevékenységeinek az általuk gyártott PET-fólia tekintetében.
5. A VÁM ELLENSÚLYOZÓ HATÁSAINAK ALÁÁSÁSA A HASONLÓ TERMÉK ÁRÁNAK ÉS/VAGY MENNYISÉGÉNEK SZEMPONTJÁBÓL
(32)
A (20)-(28) preambulumbekezdésekben szereplő számok azt jelzik, hogy az érintett termék közösségi behozatalában az intézkedések 2001-ben történt meghozatala óta nyilvánvaló mennyiségi változás következett be. Jelentős, 5 500 tonnás csökkenés következett be a Közösségbe irányuló indiai behozatalban az intézkedések meghozatalakor, miközben ennek megfelelő növekedés volt az érintett terméknek a Közösségbe irányuló, Brazíliából és Izraelből származó exportjában. Az Eurostat adatai azt jelzik, hogy 2000-től a VI végéig a Közösségbe irányuló behozatal növekedése 1 376 tonna volt Brazíliából és 1 392 tonna Izraelből. Ezzel párhuzamosan az Indiából származó export csökkenése - figyelmen kívül hagyva azt az importot, amelyre az intézkedések legalacsonyabb szintje vonatkozik - 5 653 tonna volt. Ezért ezt úgy kell tekinteni, hogy az Indiából származó exportértékesítést Brazílián és Izraelen keresztül történő exportértékesítés váltotta fel, ami így aláásta az intézkedések ellensúlyozó hatásait a közösségi piacra importált mennyiség szempontjából.
(33)
A Brazíliából és Izraelből szállított érintett termékek árait illetően - az alacsony szintű együttműködési készség miatt - az Eurostat adatait kellett használni, amelyek a legjobb rendelkezésre álló bizonyítékot jelentik.
(34)
A Brazíliából érkező PET-fólia átlagos ára a VI folyamán, az importot követő költségekkel történő kiigazítás után mintegy 50 %-át képviseli a kárt megszüntető szintnek annak a vizsgálatnak a megállapítása szerint, amely a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kivetéséhez vezetett. Ezen az alapon, bizonyíték van arra, hogy a Brazíliából szállított PET-fóliák aláásták a kivetett vám ellensúlyozó hatását az árak szempontjából is.
(35)
Az Izraelből érkező PET-fólia átlagos ára a VI folyamán, az importot követő költségekkel történő kiigazítás után mintegy 55 %-át képviselte a kárt megszüntető szintnek az eredeti dömpingellenes vizsgálat megállapítása szerint. Ezen az alapon bizonyíték van arra, hogy az Izraelből származó behozatal aláásta a kivetett vám ellensúlyozó hatását az árak szempontjából is.
(36)
Ezért annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a PET-fóliának Brazíliából és Izraelből történő behozatala aláásta a dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait mind a mennyiségek, mind az árak tekintetében.
6. A DÖMPING BIZONYÍTÁSA A HASONLÓ TERMÉKEKRE ELŐZETESEN MEGÁLLAPÍTOTT RENDES ÉRTÉKEKKEL KAPCSOLATBAN
(37)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, megvizsgálásra került, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az ugyanolyan vagy hasonló termékekre előzőleg megállapított normálértékhez viszonyítva. Ahogyan azt az előzőekben megmagyaráztuk (ld. fenti (16) preambulumbekezdés), a korlátozott együttműködés miatt, annak megállapítása érdekében, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a Közösségbe a VI folyamán Brazíliából és Izraelből érkező export esetében, az Eurostat adatai kerültek felhasználásra, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően, a Közösségbe irányuló exportárak megállapításának alapjaként. Hasonlóképpen, az exportár és a normál érték összehasonlítására az a feltételezés tűnt helyénvalónak, hogy a Brazíliából és Izraelből szállított áruk termékösszetétele a VI folyamán ugyanaz volt, mint az Indiából szállított, az eredeti vizsgálatban.
(38)
A normálérték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében korrekciók formájában kellő hangsúlyt kaptak az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek. Ezeket a korrekciókat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban végezték el.
(39)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével és 2. cikkének (12) bekezdésével összhangban az eredeti vizsgálat által megállapított normál érték súlyozott átlagát a VI átlagos, a 34. és 35. preambulumbekezdésben jelzett exportáraival hasonlították össze. Ezek az összehasonlítások a hozzávetőleges dömpingkülönbözeteket - a közösségi CIF határparitáson, vám nélkül - 17,5 %-nak mutatták ki Brazília és 14,5 %-nak Izrael esetében.
C. MENTESSÉGI KÉRELMEK A VÁM FELJEGYZÉSE VAGY KITERJESZTÉSE ÜGYÉBEN
(40)
A Bizottsághoz a feljegyzés és az intézkedések alóli mentesítés iránti kérelem érkezett be a Terphane-tól és a Jolybartól. Ahogyan a (24) és a (27) preambulumbekezdés megállapítja, ezek a vállalatok együttműködést tanúsítottak a vizsgálat során, oly módon, hogy válaszokat nyújtottak be a kérdőívre és beleegyeztek egy ellenőrző látogatásba. A 2004. október 21-i 1830/2004/EK rendelettel (14) a Bizottság módosította a kezdeményező rendeletet, hogy megszüntesse a PET-fólia behozatalának feljegyzését a Terphane-tól és a Jolybartól, amelyeknél megállapítást nyert, hogy nem játsszák ki a dömpingellenes vámokat.
(41)
A fenti, arra vonatkozó megállapításokkal összhangban, hogy a Terphane és a Jolybar esetében megállapítást nyert, hogy nem játszották ki a hatályos dömpingellenes intézkedéseket, ezek a vállalatok mentességet kapnak a tervezett intézkedések kiterjesztése alól is.
D. INTÉZKEDÉSEK
(42)
A fenti megállapításokra való tekintettel megállapítást nyert, hogy a kijátszásra az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmezésében került sor. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondatával összhangban, a meglévő dömpingellenes intézkedések az érintett termék behozatalával kapcsolatban (vagyis az Indiából származó PET-fóliával kapcsolatban), kiterjesztendőek a Brazíliából vagy Izraelből szállított PET-fóliára, akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték meg ezeket, akár nem, kivéve ha azokat a Terphane és a Jolybar gyártotta.
(43)
Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amely úgy rendelkezik, hogy intézkedéseket kell alkalmazni a feljegyzett behozatallal szemben, a feljegyzés időpontjától kezdődően a dömpingellenes vám beszedendő a Brazíliából szállított és az Izraelből szállított PET-fólia behozatalára, amely a Közösségbe a kezdeményező rendelet által kiszabott feljegyzésbevétel szerint lépett be, kivéve a PET-fólia Brazíliából szállított és a Terphane által gyártott, valamint Izraelből szállított és a Jolybar által gyártott PET-fóliát.
(44)
A kiterjesztett intézkedések alóli mentességek, amelyeket a Jolybar és a Terphane által gyártott PET-fóliákra adtak meg, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint érvényben maradnak, azzal a követelménnyel, hogy nem derül ki az, hogy a mentesség megadására az érintett vállalatok által adott hamis vagy félrevezető tájékoztatás nyomán került sor. Ha egyértelmű bizonyítékok utalnak erre, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása.
(45)
Azt, hogy a vámok nem terjednek ki a PET-fóliának a Terphane-tól és a Jolybartól való behozatalára, a jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták el. A kiterjesztés elmaradása így kizárólag a Brazíliából illetve Izraelből szállított PET-fóliára vonatkozik, és arra, amelyet ez a két konkrét jogalany gyártott. Az importált PET-fólia, amelyet bármely olyan más vállalat gyártott vagy szállított, amely külön említésre nem került ennek a rendeletnek a rendelkező részében, nevével és címével együtt, nem részesedhet a mentességben, és vonatkozik rá az 1676/2001/EK rendelettel kivetett maradványvám.
E. ELJÁRÁS
(46)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és megállapításokról, amelyekkel kapcsolatban a Tanács a hatályos végleges dömpingellenes vámokat ki kívánja terjeszteni, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére és a meghallgatásra. Az izraeli hatóságok megismételték az indiai kormány által tett észrevételeket, amelyek a (10) preambulumbekezdésben szerepelnek. Ezenkívül benyújtották azon izraeli PET-fólia- feldolgozók listáját, amelyek 2003-2004 folyamán exportáltak a Közösségbe. Mivel azonban ezek a vállalatok a megadott határidőn belül nem mutattak együtműködést, nem lehetett megállapítani, hogy az intézkedéseket nem játszották-e ki. Ezért az Izraelre kiterjesztett intézkedések alól nem menthetők fel,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az 1676/2001/EK rendelettel kivetett, 53,3 % mértékű végleges dömpingellenes vám az Indiából származó, a korábbi 3920 62 19 és korábbi 3920 62 90 KN-kódszámok alá tartozó polietilén-tereftalát-fólia behozatalára kiterjesztésre kerül ugyanennek a politetilén-tereftalát-fóliának Brazíliából vagy Izraelből történő szállításaira (akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték meg ezeket, akár nem) (TARIC-kódok: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), kivéve azokat, amelyeket a Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília (kiegészítő TARIC-kód A569) és a Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izrael (kiegészítő TARIC-kód: A570) állított elő.
(2) Az ennek a cikknek az (1) bekezdése által kiterjesztett vámot be kell szedni arra a behozatalra, amelynek feljegyzése a 284/2004/EK rendelet 2. cikkével és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban megtörtént, kivéve a Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília és a Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izrael által gyártottat.
(3) A vámtételekre vonatkozó érvényes rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2004. november 15-én.