Rådets afgørelse
af 26. januar 2004
om et EF-handlingsprogram til fremme af aktivt medborgerskab i Europa
(2004/100/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Ved traktaten er der indført et unionsborgerskab, der supplerer det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og som skal fremmes under overholdelse af nærhedsprincippet.
(2) Fællesskabet og medlemsstaterne har som mål at fremme beskæftigelsen, en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, en passende social beskyttelse, en udvikling af de menneskelige ressourcer, der skal muliggøre et varigt højt beskæftigelsesniveau, og bekæmpelse af social udstødelse.
(3) Et nyt overordnet mål er at sikre en effektiv og ensartet anvendelse af EF-retten, som er afgørende for, at det indre marked kan fungere efter hensigten. På mødet i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 fremhævede Det Europæiske Råd, at et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bør bygge på principperne om åbenhed og demokratisk kontrol, hvilket bl.a. omfatter en åben dialog med det civile samfund om målet med og principperne for et sådant område. Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union fremmer udveksling af idéer og erfaringer om disse emner og koordinerer og oplyser borgerne om statsrådenes udtalelser vedrørende EU-retten.
(4) Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 15. april 1988(2) udtryk for, at der bør gøres en betydelig indsats for at styrke forbindelserne mellem borgerne i de forskellige medlemsstater, og at en særlig støtte fra EF-institutionerne til udvikling af venskabsaftaler mellem kommuner og byer i de enkelte medlemsstater både er velbegrundet og ønskelig.
(5) I Det Europæiske Råds erklæring 23 fra mødet i Nice i december 2000 erkendte man, at der var behov for at forbedre og overvåge Unionens og dens institutioners demokratiske legitimitet og åbenhed med henblik på at bringe dem tættere på medlemsstaternes borgere. Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, der blev vedtaget i Nice, er baseret på en ny form for samfundsforvaltning, der lægger særlig vægt på den afgørende rolle, dialogen med civilsamfundet spiller i indsatsen for at fremme samarbejdet med civilsamfundet. Dagsordenen fastsætter, at de ikke-statslige organisationer (NGO), såsom den europæiske platform for ikke-statslige organisationer, i stort omfang skal inddrages i udviklingen af vidtspændende politikker og lige muligheder for alle.
(6) I Laeken-erklæringen, der er knyttet som bilag til Det Europæiske Råds konklusioner fra den 14. og 15. december 2001, hedder det, at en af de grundlæggende udfordringer, Den Europæiske Union skal finde et svar på, er, hvordan borgerne kan bringes nærmere på det europæiske projekt og de europæiske institutioner.
(7) Budgetposterne A-3 2 1, A-3 0 2 0, A-3 0 2 1, A-3 0 2 4, A-3 0 2 6, A-3 0 3 6 og B3-3 0 5 i Den Europæiske Unions almindelige budget for 2003 og for de foregående regnskabsår har fungeret effektivt i indsatsen for at fremme en løbende dialog med det organiserede civilsamfund og kommunerne og det europæiske samarbejde.
(8) Rådet bekræfter, at det er overbevist om, at det fortsat er nødvendigt at støtte venskabsbyaftaler i betragtning af den vigtige rolle, disse kan spille for styrkelsen af borgeridentiteten og de europæiske folks forståelse for hinanden. Det understreger, at der i forbindelse med det flerårige program bør sørges for passende budgetmidler og kontinuerlig støtte til venskabsbyaftaler, således som Europa-Parlamentet hvert år har krævet under budgetproceduren. Det understreger yderligere, at en borgernær og forståelig tilrettelæggelse af ansøgningsproceduren og forvaltningen af støtte til venskabsbyaftaler er påkrævet.
(9) Foreningen "Vort Europa" er en studie- og forskningsgruppe med deltagelse af personer, der repræsenterer det europæiske samfund, politikere, arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet og videnskabsfolk, og er et forum for idéarbejde til fremme af en snævrere sammenslutning i Europa. Den arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse.
(10) Jean Monnet-Huset og Robert Schuman-Huset er steder, hvor borgerne kan mødes, og som har til formål at oplyse om de første skridt i det europæiske samarbejde og de personer, der var involveret heri, på de lokaliteter, hvor to af Fællesskabets grundlæggere har levet og arbejdet, samt at oplyse om Europa nu og i fremtiden. Disse organer arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse.
(11) Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil repræsenterer flygtninges og fordrevnes organisationer over for Den Europæiske Union, idet det fremmer principper og politikker, der falder ind under traktatens mål vedrørende asyl og bekæmpelse af social udstødelse.
(12) I henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget(3), i det følgende benævnt "finansforordningen", skal disse eksisterende støtteforanstaltninger have et retsgrundlag.
(13) Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har i forbindelse med vedtagelsen af finansforordningen forpligtet sig til sørge for, at retsgrundlaget kan træde i kraft fra regnskabsåret 2004. Kommissionen har forpligtet sig til som led i gennemførelsen at tage hensyn til anmærkningerne i budgettet.
(14) I henhold til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens interinstitutionelle erklæring af 24. november 2003 om basisretsakter vedrørende tilskud kan der undtagelsesvis indføres overgangsbestemmelser vedrørende den periode, hvor udgifterne er støtteberettigede, i dette program.
(15) I henhold til den interinstitutionelle erklæring kan der også indføres overgangsforanstaltninger for tilskud under emneområde 2 i programmet i 2004 og 2005.
(16) Geografisk set bør dette program omfatte de tiltrædende medlemsstaterne, og eventuelt, for bestemte foranstaltninger, EFTA-/EØS-landene og kandidatlandene.
(17) Der anføres i denne afgørelse et finansielt referencegrundlag som omhandlet i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(4) for hele programmets varighed, uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten.
(18) Eventuel finansiering, der ikke hidrører fra Fællesskabet, men fra statsmidler, skal være i overensstemmelse med traktatens artikel 87 og 88.
(19) Enheder, hvis aktioner ikke er forenelige med EU's og dens medlemsstaters målsætninger med hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed, bør udelukkes fra fordelene ved programmet.
(20) Støtten i henhold til denne afgørelse bør ydes under nøje overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Programmets formål
1. Ved denne afgørelse fastlægges et EF-handlingsprogram for støtte til organer, der beskæftiger sig med aktivt medborgerskab i Europa, og til fremme af foranstaltninger på området.
Programmet tager sigte på at:
a) fremme og formidle Den Europæiske Unions værdier og mål
b) mindske afstanden mellem borgerne og Den Europæiske Union og dens institutioner og tilskynde dem til oftere at involvere sig i disse institutioner
c) inddrage borgerne i idéarbejde og drøftelser om Den Europæiske Unions opbygning og udvikling
d) styrke forbindelserne og udvekslingerne mellem borgere i de lande, der deltager i programmet, bl.a. via venskabsbyaftaler
e) tilskynde til initiativer fra organer, der arbejder for at fremme et aktivt medborgerskab.
2. De aktiviteter, der støttes via dette program, tager sigte på at støtte driften af og foranstaltninger fra organer, der arbejder for virkeliggørelsen af programmets mål, på grundlag af de kriterier, der er fastsat i bilaget.
3. Dette program løber fra 1. januar 2004 til 31. december 2006.
Artikel 2
Adgang til programmet
Et organ skal for at kunne modtage et EF-tilskud til en foranstaltning overholde bestemmelserne i bilaget.
En sådan foranstaltning skal være i overensstemmelse med de principper, der ligger til grund for Fællesskabets indsats for et aktivt medborgerskab.
Et organ skal for at kunne modtage driftstilskud i henhold til det løbende arbejdsprogram fra et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse vedrørende aktivt medborgerskab eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions aktiviteter på dette område, overholde bestemmelserne i bilaget og have en struktur, der gør, at dens foranstaltninger har potentiale til at berøre hele EU.
Artikel 3
De tiltrædende staters, EØS-/EFTA-landenes og kandidatlandenes deltagelse
Der kan gives mulighed for, at organer, der er oprettet i nedenstående lande, kan deltage i foranstaltningerne under dette program:
a) tiltrædende stater, der har undertegnet tiltrædelsestraktaten den 16. april 2003
b) EØS-/EFTA-landene på betingelserne i EØS-aftalen
c) Rumænien og Bulgarien: betingelserne for deltagelse fastsættes i overensstemmelse med Europaaftalerne, disses tillægsprotokoller og de respektive associeringsråds afgørelser
d) Tyrkiet: betingelserne for deltagelse fastsættes i overensstemmelse med rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tyrkiet om de generelle principper for Republikken Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets programmer(5).
Artikel 4
Udvælgelse af modtagere
1. Ved ydelse af et driftstilskud i henhold til det løbende arbejdsprogram fra et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse vedrørende aktivt medborgerskab eller et mål, der indgår i Den Europæiske Unions aktiviteter på dette område, skal de samlede kriterier, der er anført i bilaget, overholdes.
2. Ved ydelse af et tilskud til en foranstaltning inden for rammerne af programmet skal de samlede kriterier, der er anført i bilaget, overholdes. Foranstaltningerne udvælges på grundlag af en indkaldelse af forslag.
Artikel 5
Ydelse af tilskuddet
Tilskud, der ydes under programmets forskellige foranstaltninger, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i den relevante del af bilaget.
Artikel 6
Finansielle bestemmelser
Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er for perioden 2004-2006 72 mio. EUR.
De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
Artikel 7
Opfølgning og evaluering
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2007 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af programmet. Denne rapport skal bl.a. bygge på en ekstern evalueringsrapport, der skal foreligge senest ved udgangen af 2006, og som mindst undersøger, om programmet har været relevant og sammenhængende overordnet set, hvor effektivt det er gennemført (forberedelse, udvælgelse og gennemførelsen af foranstaltningerne), og hvor effektive de forskellige foranstaltninger har været hver for sig og tilsammen ud fra, i hvor høj grad målene i artikel 1 og i bilaget er nået.
Artikel 8
Afsluttende bestemmelser
For tilskud, der ydes i 2004 i henhold til punkt 1 og 2 i bilaget, kan den periode, i hvilken udgifterne er tilskudsberettigede, begynde den 1. januar 2004, forudsat at udgifterne ikke er afholdt før datoen for indgivelse af ansøgningen eller før den dato, hvor støttemodtagerens regnskabsår begynder.
For sådanne tilskud kan aftalerne i artikel 112, stk. 2, i finansforordningen undtagelsesvis ikke underskrives efter den 30. juni 2004.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne afgørelse har virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2004.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2004.
A Tanács határozata
(2004. január 26.)
az aktív európai polgárságot (a polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról
(2004/100/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],
mivel:
(1) A Szerződés létrehozza az uniós polgárságot, amely kiegészíti, és nem helyettesíti a nemzeti állampolgárságot, és amelynek támogatása a szubszidiaritás kellő figyelembevételével kell hogy történjen.
(2) A Közösség és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása, a megfelelő szociális védelem, az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.
(3) A közösségi jog egységes és hatékony alkalmazása új, a belső piac zavartalan működéséhez nélkülözhetetlen prioritást jelent. Az 1999. október 15-i és 16-i tamperei Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek az átláthatóság és a demokratikus kontroll elvén kell alapulnia, amelyekhez az e térség céljairól és elveiről a civil társadalommal folyatott nyílt párbeszéd is hozzátartozik. Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége elősegíti az ezzel kapcsolatos álláspontok és tapasztalatok cseréjét, és összehangolja és nyilvánosságra hozza az államtanácsoknak a közösségi joggal összefüggésben hozott bírósági határozatait.
(4) Az Európai Parlament 1988. április 15-i állásfoglalásában [2] kívánatosnak tartotta jelentősebb erőfeszítés vállalását, hogy a különböző tagállamok polgárai közötti kapcsolatokat erősítsék, és hangsúlyozta, hogy a közösségi intézmények által a különböző tagállami közösségek vagy városok közötti testvérvárosi kapcsolat fejlesztéshez nyújtott különleges támogatás egyaránt ésszerű és kívánatos.
(5) A nizzai Európai Tanács 2000 decemberében elfogadott 23. nyilatkozatában rámutatott arra, hogy az Unió és intézményei demokratikus legitimitásának és átláthatóságának javítása és ellenőrzése szükséges ahhoz, hogy azok közelebb kerüljenek a tagállamok polgáraihoz. A Nizzában elfogadott Szociálpolitikai Menetrend új kormányzási formára támaszkodik, hangsúlyozva a civil párbeszéd, mint a civil társadalommal való együttműködés elősegítése jelentős részének szerepét. A Menetrend előírja, hogy az olyan nem kormányzati szervezetek, mint például a nem kormányzati szociális szervezetek európai platformja, szoros kapcsolatban állnak a társadalmi beilleszkedés és a mindenkit megillető esélyegyenlőség fejlesztésével.
(6) Az Európai Tanács 2001. december 14-i és 15-i következtetéséhez csatolt laekeni nyilatkozatában megerősíti, hogy az egyik alapvető kihívás, amelyre az Európai Uniónak válaszolnia kell, abban áll, hogy miként tudja a polgárokat közelebb hozni az európai projekthez és az európai intézményekhez.
(7) Az Európai Unió 2003. évi általános költségvetésének az A-321., A-3020., A-3021., A-3024., A-3026., A-3036. és B3-305. tétele, illetve a korábbi pénzügyi évek bizonyították értéküket a civil társadalmi szervezetekkel és az önkormányzatokkal Európa építéséről folytatott közelibb párbeszéd elősegítésében.
(8) A Tanács ismét megerősítette meggyőződését, hogy a városok közötti testvérvárosi kapcsolatok támogatását folytatni szükséges, mert ezek igen fontos szerepet játszanak a polgári azonosságtudat és az Európa népei közötti kölcsönös megértés előmozdításában. A többéves programmal összefüggésben a Tanács hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a városok közötti testvérvárosi kapcsolatokhoz a megfelelő költségvetést, és a kapcsolatok támogatását, amint ezt az Európai Parlament a költségvetési eljárás során minden évben megkövetelte. Hangsúlyozza továbbá, hogy elengedhetetlen a városok közötti testvérvárosi kapcsolatok megalapozását szolgáló pályázati eljárások, és azok gyakorlati kialakításának egyszerűbbé és polgárbaráttá tétele.
(9) "A Mi Európánk" Egyesület az európai társadalmat és a politikai, szociális, gazdasági és tudományos világot képviselő személyiségekből álló tanulmányi és kutatási intézményként működik azért, hogy a polgárokhoz közelebb álló Európai Uniót előmozdító gondolatok cseréjét lehetővé tegye; ez így általános európai érdeket szolgál.
(10) A Jean Monnet- és a Robert Schuman-ház Európa polgárainak találkozóhelyeként működik, és a cél az, hogy az európai integráció úttörőit és úttörő tevékenységüket Európa e két alapító atyja lakó- és munkahelye keretében mutassák be, és hogy tájékoztassanak a mai és a holnapi Európáról; így e két szervezet általános európai érdeket szolgál.
(11) A Menekültek és Számkivetettek Európai Tanácsa a menekültek és számkivetettek szervezeteit képviseli az Európai Uniónál, és a Szerződésnek a menedékjoggal és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel kapcsolatos céljaihoz hozzájáruló elveket és politikákat mozdít elő.
(12) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi rendelet [3] (a továbbiakban költségvetési rendelet) előírja, hogy e meglévő támogatási intézkedésekre alap-jogiaktust kell kibocsátani.
(13) A költségvetési rendelet elfogadásakor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság arra vállalt kötelezettséget, hogy egy ilyen alap-jogiaktus a 2004-es pénzügyi év kezdetével hatályba lépjen. A Bizottság vállalta, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtásával összefüggésben az oda felvett megjegyzéseket.
(14) A Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a támogatásokra vonatkozó alap-jogiaktusokról szóló, 2003. november 24-i intézményközi nyilatkozata előírja, hogy kivételes esetekben, e programban a kiadások elszámolhatóságának időtartamára vonatkozóan átmeneti kikötéseket állapítsanak meg.
(15) Ez az intézményközi nyilatkozat előírja továbbá, hogy a 2004. és a 2005. évre átmeneti intézkedéseket kell bevezetni a program 2. része szerinti támogatásokra vonatkozóan.
(16) Rendelkezni kell a program területi hatályáról is, hogy az foglalja magába a csatlakozó országokat, illetve lehetőség szerint, bizonyos tevékenységek esetében az EFTA/EGT-országokat és a tagjelölt országokat.
(17) Ez a határozat a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [4] 34. pontja értelmében egy pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz a program teljes időtartamára vonatkozóan, anélkül, hogy ez által érintené a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatáskörét.
(18) Az állami forrásból származó bármely nem közösségi támogatásnak meg kell felelnie a Szerződés 87. és 88. cikkének.
(19) Az olyan intézmények, amelyek tevékenysége nem egyeztethető össze az Európai Uniónak és tagállamainak a közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos céljaival, e program kedvezményeiből kizárhatók.
(20) Az e határozat alapján nyújtott bármely támogatásnak szigorúan meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A program célja
(1) E határozat közösségi cselekvési programot hoz létre, hogy támogassa az aktív európai polgárság területén tevékenykedő szervezeteket, és hogy előmozdítsa az e területtel kapcsolatos cselekvéseket.
A program céljai a következők:
a) az Európai Unió értékeinek és céljainak támogatása és terjesztése;
b) a polgárok közelebb hozása az Európai Unióhoz és intézményeihez, és bátorításuk az uniós intézményekkel való gyakoribb kapcsolattartásra;
c) a polgárok szorosabb bevonása az Európai Unió felépítéséről való gondolkodásba és vitába;
d) a programban résztvevő országok polgárai közötti kapcsolatok és csere erősítése, különösen a városok közötti testvérvárosi kapcsolat révén;
e) az aktív és közreműködő polgárságot előmozdító szervezetek kezdeményezéseinek támogatása.
(2) A program által támogatott tevékenységek azt célozzák, hogy a program céljait követő intézmények működését támogassák, illetve cselekvéseiket előmozdítsák a mellékletben foglalt feltételekkel összhangban.
(3) A program 2004. január 1-jén kezdődik, és 2006. december 31-én fejeződik be.
2. cikk
A programhoz való hozzáférés
Ahhoz, hogy cselekvéseik támogatásra legyenek jogosultak, az intézményeknek teljesíteniük kell a mellékletben meghatározott feltételeket.
A cselekvésnek meg kell felelnie a Közösség aktív európai polgárság területén folyó tevékenységét megalapozó elveknek.
Ahhoz, hogy valamely, az aktív európai állampolgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő intézmény a folyamatban lévő munkaprogramja tekintetében működési támogatásra legyen jogosult, meg kell felelnie a mellékletben meghatározott feltételeknek, illetve olyan struktúrával kell rendelkeznie, hogy lehetőség szerint az Európai Unió egészére kiható cselekvéseket legyen képes megvalósítani.
3. cikk
A csatlakozó országok, az EFTA/EGT-országok és az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok hozzáférése a programhoz
A program szerinti egyes cselekvésekben való részvétel a következő országokban székhellyel rendelkező intézmények számára nyitható meg:
a) azok a csatlakozó államok, amelyek 2003. április 16-án írták alá a csatlakozási szerződést;
b) az EFTA/EGT-országok, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételek szerint;
c) Románia és Bulgária, az Európa-megállapodásokkal, annak kiegészítő jegyzőkönyveivel és a társulási tanácsok határozataival összhangban rögzítendő részvételi feltételek szerint;
d) Törökország, amelynek részvételi feltételeit az Európai Közösség és a Török Köztársaság között a Török Köztársaságnak a közösségi programokban való részvétele általános elveiről szóló keretmegállapodással [5] összhangban kell megállapítani.
4. cikk
A kedvezményezettek kiválasztása
(1) Az aktív európai polgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő intézmények folyamatban lévő munkaprogramjához a működési támogatást a mellékletben megállapított általános feltételeknek megfelelően kell odaítélni.
(2) A programban meghatározott cselekvésekhez nyújtandó támogatást a mellékletben megállapított általános feltételeknek megfelelően kell odaítélni. A cselekvéseket pályázati felhívás útján kell kiválasztani.
5. cikk
A támogatás odaítélése
A programban szereplő különböző cselekvésekhez nyújtandó támogatást a melléklet vonatkozó részeinek rendelkezései szerint kell odaítélni.
6. cikk
Pénzügyi rendelkezések
Az e programnak a 2004 és 2006 közötti időszakban való végrehajtásához rendelt pénzügyi referenciaösszeg 72 millió EUR.
Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság hagyja jóvá.
7. cikk
Ellenőrzés és értékelés
A Bizottság a program céljainak megvalósulásáról legkésőbb 2007. december 31-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. Ez a jelentés többek között a legkésőbb 2006. végéig elkészítendő külső értékelő jelentésen alapul, amely legalább a program általános jelentőségét és koherenciáját, megvalósításának hatékonyságát (a cselekvések előkészítését, kiválasztását, végrehajtását), illetve az 1. cikkben és a mellékletben meghatározott célok szempontjából a különböző cselekvések általános és egyedi hatékonyságát értékeli.
8. cikk
Záró rendelkezések
A melléklet 1. és 2. szakasza alapján 2004-ben megítélt támogatás esetében a szóba jöhető kiadások elszámolhatóságának időszaka 2004. január 1-jével megkezdődhet, feltéve, hogy a kiadás nem előzi meg a támogatás iránti kérelem benyújtásának idejét, vagy a kedvezményezett költségvetési évének a kezdetét.
Kivételesen, az ilyen támogatás esetében a pénzügyi rendelet 112. cikkének (2) bekezdésében említett megállapodások legkésőbb 2004. június 30-ig aláírhatók.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2004. január 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2004. január 26-án.