RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 3508/92 af 27. november 1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger
RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra foelgende betragtninger:
I henhold til artikel 8 i Raadets forordning (EOEF) nr. 729/70 af 21. april 1970 om finansiering af den faelles landbrugspolitik (4) skal medlemsstaterne traeffe de fornoedne foranstaltninger for at sikre sig, at de foranstaltninger, der er finansieret af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), virkelig er blevet gennemfoert, og at de er blevet gennemfoert paa behoerig maade, og de skal ligeledes traeffe foranstaltninger for at forhindre og forfoelge uregelmaessigheder; artikel 23 i Raadets forordning (EOEF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) nr. 2052/88 for saa vidt angaar samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes saavel som med interventionerne fra Den Europaeiske Investeringsbank og de oevrige eksisterende finansielle instrumenter (5) fastsaetter de samme forpligtelser paa landbrugsstrukturomraadet;
paa grund af de hidtidige stoetteordningers uensartede struktur er medlemsstaternes forvaltning og kontrol sket efter regler, der var saeregne for de enkelte ordninger, som led i reformen af den faelles landbrugspolitik, der indebaerer en omlaegning af de eksisterende markedsforanstaltninger, anvender Faellesskabet i vid udstraekning direkte producentstoette, baade med hensyn til planteavl og med hensyn til husdyrbrug;
for at tilpasse forvaltnings- og kontrolordningerne til den nye situation og oege deres effektivitet og rentabilitet er det noedvendigt at oprette et integreret forvaltnings- og kontrolsystem, der daekker stoetteordningerne for agerjordsafgroeder, okse-, faare- og gedekoed, samt de saerlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader; det boer vaere muligt senere at inddrage andre stoetteordninger, der er forbundet med arealet;
det integrerede system kan bidrage til en mere effektiv forvaltning og kontrol inden for andre EF-ordninger, som ikke er omfattet af denne forordning; det er derfor hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne faar mulighed for at anvende systemet, uden at de paagaeldende bestemmelser dog paa nogen maade anfaegtes;
eftersom et saadant system er ret komplekst, og da der skal behandles mange stoetteansoegninger, er det noedvendigt at anvende hensigtsmaessige tekniske midler og metoder til forvaltning og kontrol; det integrerede system boer derfor paa medlemsstatsniveau omfatte en database, et alfanumerisk system til identifikation af landbrugsarealerne, stoetteansoegninger fra landbrugerne, et integreret kontrolsystem samt, i forbindelse med husdyrbrug, et system til identifikation og registrering af dyrene;
for at de indsamlede oplysninger kan forvaltes og udnyttes med henblik paa kontrol af stoetteansoegningerne, er det noedvendigt, at der oprettes effektive databaser, som navnlig goer det muligt at foretage krydskontrol;
det er en hovedforudsaetning for en korrekt anvendelse af en arealbaseret stoette, at landbrugsparcellerne kan identificeres; erfaringen har vist, at der er visse svagheder i de nuvaerende metoder; der boer derfor indfoeres et alfanumerisk identifikationssystem, som i givet fald er baseret paa telemaaling;
for at sikre muligheden for effektiv kontrol boer ansoegningerne om arealstoette indgives senest inden udloebet af aarets foerste kvartal; en medlemsstat kan dog i behoerigt begrundede tilfaelde bemyndiges til at fastsaette en senere dato; paa grund af vanskelighederne i forbindelse med ivaerksaettelsen af det integrerede system kan der for 1993 anvendes en senere dato;
al effektiv kontrol inden for husdyrbruget er betinget af, at dyrene identificeres og registreres; Raadets direktiv 92/102/EOEF af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr (6) fastsaetter bestemmelser paa dette omraade, det boer derfor anvendes;
de naermere forhold omkring stoetteansoegningerne er fortsat reguleret ved sektorbestemmelser; med henblik paa forenkling boer det dog tillades medlemsstaterne at fastsaette, at der indgives en enkelt ansoegning for flere stoetteordninger;
en af de vigtigste fordele ved det nye system er, at der indfoeres et harmoniseret kontrolsystem i den enkelte medlemsstat, hvorved man undgaar overlapning mellem sektorkontrol af samme art; herved kan den forstaerkede kontrol, der er noedvendig som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik, gennemfoeres uden en vaesentlig foroegelse af det samlede antal kontrolforanstaltninger; de indgivne stoetteansoegninger boer underkastes en omfattende administrativ kontrol, der gennemfoeres ved hjaelp af databaser; hidtil er den administrative kontrol blevet suppleret med kontrol paa stedet; kontrollen paa stedet kan, hvad angaar landbrugsarealerne, i vid udstraekning, erstattes af kontrol ved telemaaling;
den finansiering, som det integrerede systems ivaerksaettelse kraever, kan betyde en vaesentlig ekstraudgift paa medlemsstaternes budgetter; der boer derfor ydes EF-medfinansiering i en vis periode; der boer tages hensyn til, at produktionsstrukturerne i medlemsstaterne er forskellige; medfinansieringens fordeling boer i det vaesentlige ske paa grundlag af antallet af landbrugsbedrifter, bestandens stoerrelse og det udnyttede landbrugsareal i medlemsstaterne;
de enkelte elementer i det integrerede system boer ivaerksaettes gradvist i loebet af en naermere fastsat periode -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Hver medlemsstat opretter et integreret forvaltnings- og kontrolsystem, i det foelgende benaevnt »integreret system«, der skal anvendes paa
a) planteavl:
- stoetteordningen for visse planteproducenter, jf. forordning (EOEF) nr. 1765/92 (7)
b) animalsk produktion:
- de praemieordninger for oksekoedsproducenter, der er fastsat i artikel 4, litra a) til h), i forordning (EOEF) nr. 805/68 (8)
- den praeímieordning for faarekoedsproducenter, der er fastsat i forordning (EOEF) nr. 3013/89 (9)
- de saerlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader, der er fastsat i forordning (EOEF) nr. 2328/91 (10), og som vedroerer udligningsgodtgoerelse ved produktion af kvaeg, faar, geder og enhovede dyr
i det foelgende benaevnt »EF-ordninger«.
2. Raadet kan med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen udvide det integrerede system til ogsaa at omfatte andre EF-stoetteordninger.
3. Som led i anvendelsen af EF-stoetteordninger, der ikke er omfattet af denne forordning, kan medlemsstaterne i disse ordningers forvaltnings- og kontrolsystemer indfoeje et eller flere administrative, tekniske eller datamatiske elementer fra det integrerede system, forudsat at dette ikke griber ind i anvendelsen af de saerlige bestemmelser i disse ordninger, f.eks. betingelserne for stoetteydelsen.
Medlemsstaterne kan ogsaa lade denne mulighed gaelde for nationale ordninger. De kan benytte oplysningerne fra det integrerede system i statistisk oejemed.
Inden disse muligheder udnyttes, underretter medlemsstaterne i god tid Kommissionen om deres hensigt.
Kommissionen paaser, at udnyttelsen af denne mulighed ikke beroerer overholdelsen af bestemmelserne i sektorforordningerne og i naervaerende forordning.
4. Med forbehold af saerlige bestemmelser i de ordninger, der er naevnt i stk. 1, forstaas der i naervaerende forordning ved
- landbruger: den enkelte landbrugsproducent, det vaere sig en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer - uanset hvilken status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret - hvis bedrift befinder sig paa Faellesskabets omraade
- bedrift: alle de produktionsenheder, som landbrugeren driver, og som befinder sig paa en medlemsstats omraade
- mark: et sammenhaengende jordstykke, hvorpaa én landbruger dyrker én afgroede. Efter fremgangsmaaden i artikel 12 vedtager Kommissionen gennemfoerelsesbestemmelserne for, hvordan markerne skal udnyttes, navnlig vedroerende blandede afgroeder og faelles anvendelse af arealer.
Artikel 2
Det integrerede system omfatter foelgende:
a) en database
b) et alfanumerisk system til identifikation af markerne
c) et alfanumerisk system til identifikation og registrering af dyrene
d) stoetteansoegninger
e) et integreret kontrolsystem.
Artikel 3
1. I databasen indlaeses for hver landbrugsbedrift oplysningerne fra stoetteansoegningerne. Databasen skal bl.a. muliggoere, at der straks hos medlemsstatens kompetente myndighed kan foretages direkte soegning paa oplysningerne for mindst de seneste tre paa hinanden foelgende kalenderaar og/eller produktionsaar.
2. Medlemsstaterne kan oprette decentraliserede databaser, forudsat at baserne og administrationsprocedurerne for registrering og indlaesning af data udformes ensartet paa medlemsstatens omraade og er indbyrdes kompatible.
Artikel 4
Det alfanumeriske system til identifikation af markerne opstilles paa grundlag af matrikelkort og -dokumenter eller andre kortreferencer, paa grundlag af luftfotos eller satellitbilleder eller anden tilsvarende dokumentation eller paa grundlag af flere af disse elementer.
Artikel 5
Systemet til identifikation og registrering af dyr, der kommer i betragtning til en stoette, der er omfattet af denne forordning, udformes i overensstemmelse med artikel 4, 5, 6 og 8 i direktiv 92/102/EOEF.
Artikel 6
1. For at landbrugerne skal kunne drage fordel af en eller flere EF-ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i denne forordning, skal de for hvert aar indgive en ansoegning om arealstoette med oplysninger om:
- marker, inklusive foderarealer, og marker, der er omfattet af ordningen med udtagning af landbrugsarealer, samt braklagte jorder
- eventuelt enhver anden noedvendig oplysning, som kraeves enten i forordningerne vedroerende EF-stoetteordninger eller af den paagaeldende medlemsstat.
2. Ansoegningen om arealstoette skal indgives i loebet af aarets foerste kvartal paa en dato, der fastsaettes af medlemsstaten. Dog gaelder foelgende:
- for 1993 kan medlemsstaten fastsaette en dato, der ikke maa ligge efter de datoer, der er naevnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92
- for de foelgende aar kan Kommissionen i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 12 give en medlemsstat tilladelse til at fastsaette en dato mellem den 1. april og de datoer, der er naevnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92, forudsat at medlemsstaten kan dokumentere, at en saadan dato er berettiget, navnlig ved at forelaegge Kommissionen en detaljeret arbejdsplan, der viser, at kravene i naeste afsnit er opfyldt.
Under alle omstaendigheder fastsaettes datoen bl.a. under hensyn til, hvor lang tid der kraeves, for at alle data kan foreligge med henblik paa en korrekt administrativ og finansiel forvaltning af stoetten samt paa gennemfoerelse af kontrolforanstaltningerne efter artikel 8.
3. Medlemsstaten kan beslutte, at ansoegningen om arealstoette kun skal omfatte de aendringer, der er indtraadt siden indgivelsen af ansoegningen om arealstoette for det foregaaende aar.
4. Der kan foretages aendringer i ansoegningen om arealstoette, forudsat at de kompetente myndigheder modtager dem senest paa de datoer, der anfoert i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92.
5. Ansoegningen om arealstoette med eventuelle aendringer i overensstemmelse med stk. 4, anses for at vaere en stoetteansoegning efter den ordning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a).
6. For hver af de anmeldte marker anfoerer landbrugeren arealet og beliggenheden, idet disse oplysninger goer det muligt at identificere marken inden for det alfanumeriske identifikationssystem for marker.
7. Landbrugere, der udelukkende ansoeger om stoette, som ikke har direkte forbindelse med landbrugsarealet, kan fritages for pligten til at opfylde kravet om at indgive en ansoegning om arealstoette.
8. For at landbrugerne skal kunne drage fordel af en af EF-ordningerne i artikel 1, stk. 1, litra b), skal de indgive en eller flere ansoegninger om husdyrstoette, hvor sidste frist er datoerne i de paagaeldende ordninger.
9. Naar en stoetteansoegning eller aendringer hertil skal ledsages af yderligere dokumentation, betragtes denne som en del heraf.
10. Under overholdelse af de datoer eller frister for indgivelse af ansoegning, der er fastsat i EF-bestemmelserne, kan medlemsstaterne beslutte, at én ansoegning daekker:
- flere ansoegninger om husdyrstoette
- ansoegning om arealstoette og en eller flere ansoegninger om husdyrstoette.
Artikel 7
Det integrerede kontrolsystem gaelder for alle de indgivne stoetteansoegninger, navnlig hvad angaar administrativ kontrol, kontrol paa stedet og eventuelt kontrol ved telemaaling fra fly eller satellit.
Artikel 8
1. Medlemsstaten gennemfoerer administrativ kontrol af stoetteansoegningerne.
2. Foruden den administrative kontrol foretages der kontrol paa stedet af et udsnit af landbrugsbedrifterne. Medlemsstaten udarbejder en kontrolplan for disse kontrolforanstaltninger som helhed.
3. Hver medlemsstat udpeger en myndighed, der skal varetage samordningen af kontrolforanstaltningerne efter denne forordning.
4. De nationale myndigheder kan paa betingelser, der skal fastlaegges naermere, anvende telemaaling for at fastslaa markernes areal, identificere deres anvendelse og kontrollere deres tilstand.
5. Naar medlemsstaternes kompetente myndigheder overdrager visse dele af det arbejde, der skal udfoeres i medfoer af denne forordning, til specialiserede organer eller virksomheder, skal de fortsat styre arbejdet og baere ansvaret herfor.
Artikel 9
Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af de indhentede oplysninger.
Artikel 10
1. Faellesskabet deltager i finansieringen af de udgifter, medlemsstaterne har afholdt i medfoer af denne forordning, til data- og kontrolstrukturernes etablering, til erhvervelse af luftfotos eller satellitbilleder og til analyse af disse.
EF-medfinansieringen omfatter ikke udgifter til ajourfoering af matrikelkort.
2. EF-medfinansieringen gaelder i en periode paa tre aar fra 1992 inden for de bevillinger, der afsaettes hertil.
Det samlede beloeb fordeles mellem medlemsstaterne efter foelgende procenter:
Belgien 2,3
Danmark 2,4
Tyskland 10,1
Graekenland 8,7
Spanien 18,1
Frankrig 14,6
Irland 4,5
Italien 20,1
Luxembourg 0,6
Nederlandene 3,0
Portugal 5,7
Det Forenede Kongerige 9,9
EF-medfinansieringen kan ikke overstige 50 % af de betalinger, den paagaeldende medlemsstat har foretaget for regnskabsaaret i forbindelse med de refusionsberettigede udgifter efter stk. 1.
3. De naevnte beloeb omregnes til ecu og til nationale valutaer ved hjaelp af den vekselkurs, der gaelder paa den foerste hverdag i det paagaeldende kalenderaar, og som offentliggoeres i C-udgaven af De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
Artikel 11
1. Kommissionen underrettes regelmaessigt om, hvorledes arbejdet med indfoerelsen af det integrerede system skrider frem. Den arrangerer udvekslinger af synspunkter med medlemsstaterne herom.
2. Efter i god tid at have underrettet de beroerte kompetente myndigheder kan Kommissionens repraesentanter foretage
- enhver undersoegelse og kontrol for dels at efterproeve, om alle foranstaltninger er truffet for at gennemfoere det integrerede system, dels om de udgifter, der er anmeldt til EF-medfinansieringen, jf. artikel 10, er refusionsberettigede
- kontrol hos de i artikel 8, stk. 5, naevnte specialiserede organer og virksomheder.
Repraesentanter for den paagaeldende medlemsstat kan deltage i disse kontrolforanstaltninger.
Ovennaevnte kontrolbefoejelser beroerer ikke anvendelsen af nationale bestemmelser paa det strafferetlige omraade, hvorefter visse handlinger kun kan udfoeres af embedsmaend, der er saerligt udpeget efter den nationale lovgivning. Kommissionens repraesentanter deltager ikke i f.eks. husundersoegelser eller i den formelle afhoering af personer inden for rammerne af medlemsstatens strafferetlige lovgivning. De har dog adgang til de saaledes opnaaede oplysninger.
3. Uden at dette i oevrigt indskraenker medlemsstaternes ansvar for det integrerede systems ivaerksaettelse og anvendelse, kan Kommissionen henvende sig til personer eller organer, der er specialiserede paa omraadet, for at fremme ivaerksaettelsen, opfoelgningen og udnyttelsen af det integrerede system, isaer for at yde teknisk raadgivning til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne paa disse myndigheders anmodning.
Artikel 12
Kommissionen vedtager gennemfoerelsesbestemmelserne til denne forordning efter fremgangsmaaden i artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 729/70. Gennemfoerelsesbestemmelserne vedroerer navnlig foelgende:
a) de grundlaeggende elementer i det alfanumeriske system til identifikation af marker
b) de eventuelle aendringer, der kan foretages i ansoegningerne om arealstoette, samt fritagelse for pligten til at indgive en ansoegning om arealstoette
c) de oplysninger, som stoetteansoegningerne mindst skal indeholde
d) den administrative kontrol, kontrollen paa stedet og kontrollen ved telemaaling
e) indfoerelse af en forskudsordning som led i EF-medfinansieringen
f) overgangsbestemmelserne for systemets igangsaetningsperiode
g) kommunikationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen
h) de foranstaltninger, der er noedvendige for at kunne loese specifikke, praktiske problemer. Disse foranstaltninger kan, hvis de er behoerigt begrundede, afvige fra visse elementer i denne forordning.
Artikel 13
1. Det integrerede system gaelder
a) fra den 1. februar 1993 for stoetteansoegningerne, et alfanumerisk system til identifikation og registrering af kvaeg og det integrerede kontrolsystem, der er naevnt i artikel 7
b) senest fra den 1. januar 1996 for de andre elementer, der er naevnt i artikel 2.
2. Med henblik paa gennemfoerelsen af det integrerede system skal medlemsstaterne
- vedtage de noedvendige love og administrative bestemmelser i forbindelse med stk. 1, litra a), inden den 1. februar 1993 og i forbindelse med stk. 1, litra b), inden den 1. juni 1993
- traeffe de noedvendige administrative, budgetmaessige og tekniske foranstaltninger, saaledes at det integrerede system kan blive funktionsdygtigt fra de i stk. 1 naevnte datoer.
For saa vidt et eller flere elementer af det integrerede system er funktionsdygtige inden de i stk. 1 naevnte datoer, kan medlemsstaterne dog benytte sig af dem til forvaltning og kontrol.
Artikel 14
Denne forordning traeder i kraft paa syvendedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. november 1992.
A Tanács 3508/92/EGK rendelete
(1992. november 27.)
egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerének létrehozásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára [1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],
mivel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1970. április 8-i 729/70/EGK tanácsi rendelet [4] értelmében a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) által finanszírozott műveleteket ténylegesen megvalósították és előírásszerűen hajtották végre, továbbá hogy megakadályozzák a szabálytalanságokat és kezeljék azokat; mivel a különböző strukturális alapok műveleteinek egymás közötti, és az Európai Beruházási Bank, valamint az egyéb meglévő pénzügyi eszközök tevékenységeivel történő összehangolása tekintetében a 2052/88/EGK rendelet végrehajtására irányuló rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. december 10-i 4253/88/EGK tanácsi rendelet [5] 23. cikke ugyanezen kötelezettségről rendelkezik az agrárstrukturális politikát illetően;
mivel eddig a különböző támogatási programokat, eltérő szerkezetük eredményeként, a tagállamok az egyes programokhoz tartozó különálló szabályok szerint kezelték és ellenőrizték; mivel mindamellett, a közös agrárpolitika reformjának részeként a jelenlegi piaci intézkedéseket átszervezve a Közösség mind a növénytermesztési, mind az állattenyésztési ágazatokban a termelők nagymértékű közvetlen támogatása mellett döntött;
mivel az igazgatási és ellenőrzési mechanizmusoknak az új helyzethez való igazítása, valamint azok hatékonyságának és használhatóságának javítása érdekében szükség van a szántóföldi növények, marha- és borjúhús-előállítás, valamint a bárány- és kecskehús- előállítás támogatási programjait, továbbá a hegyvidéki és bizonyos hátrányos helyzetű térségeken folytatott gazdálkodásra vonatkozó meghatározott intézkedéseket felölelő új, integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer kidolgozására; mivel intézkedés szükséges a megművelt területekhez kapcsolódó egyéb támogatási programoknak egy későbbi időpontban a rendszerbe történő esetleges beillesztésére;
mivel az integrált rendszer különböző összetevői potenciálisan hatékonyabb igazgatást és ellenőrzést eredményeznek azon közösségi programok esetében, amelyek nem tartoznak e ren- delet hatálya alá; mivel a tagállamokat ezért fel kell hatalmazni arra, hogy azzal a feltétellel vegyék igénybe a rendszert, hogy semmilyen módon nem járnak el az érintett kikötések ellenében;
mivel az ilyen rendszer összetettsége és a feldolgozandó támogatási kérelmek nagy száma következtében alapvető fontosságú a megfelelő technikai erőforrások, valamint igazgatási és ellen- őrzési módszerek használata; mivel ennek eredményeképpen az integrált rendszernek valamennyi tagállamban egy számítógépes adatbázist, a mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosítási rendszerét, a gazdálkodók támogatási kérelmeit, összehangolt ellenőrzési rendszert, továbbá az állattenyésztési ágazatban az állatok azonosításának és nyilvántartásának rendszerét tartalmazza;
mivel az összegyűjtött adatok adminisztrációja és a támogatási kérelmek alátámasztására való felhasználása szükségessé teszi a keresztellenőrzéseket lehetővé tevő nagy teljesítményű számítógépes adatbázis létrehozását;
mivel a területalapú támogatási rendszerek rendeltetésszerű alkalmazásának kulcseleme a mezőgazdasági parcellák azonosítása; mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a jelenlegi módszerek bizonyos hiányosságokkal küzdenek; mivel intézkedéseket kell tenni egy alfanumerikus azonosítási rendszer létrehozására, ahol szükséges, kezdetben távérzékelés segítségével;
mivel a hatékony ellenőrzés lehetőségének biztosítása érdekében a területalapú támogatási kérelmeket legkésőbb az első negyedévben kell benyújtani; mivel mindamellett, a tagállam indokolt esetben felhatalmazást kaphat, hogy későbbi időpontot alkalmazzon; mivel 1993-ban, tekintettel az integrált rendszer megvalósítási nehézségeire, megengedett a későbbi időpont alkalmazása;
mivel az állattenyésztési ágazatban a hatékony ellenőrzés megköveteli az állatok azonosítását és nyilvántartását; mivel e célból az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról szóló, 1992. november 27-i 92/102/EGK tanácsi irányelv [6] egyedi rendelkezéseket tartalmaz; mivel ezért célszerű utalni erre az irányelvre;
mivel a támogatási kérelmekre vonatkozó részletes szabályokat továbbra is az egyes ágazati rendelkezések tartalmazzák; mivel mindamellett, az egyszerűsítés érdekében a tagállamoknak felhatalmazást kell kapniuk arra, hogy engedélyezhessék egyetlen kérelemnek több támogatási programhoz történő benyújtását;
mivel az új rendszer egyik fő előnye az integrált ellenőrzési rendszer bevezetése minden egyes tagállamban, elkerülve ezáltal az azonos típusok ágazati ellenőrzésének bármiféle ismétlődését; mivel ennek eredményeként a közös agrárpolitika reformjával szükségessé tett ellenőrzések fokozását az ellen- őrzések számának lényeges növelése nélkül kell elérni; mivel a benyújtott kérelmeket a számítógépre vitt adatbázisok segítségével végzett alapos adminisztratív ellenőrzésnek kell alávetni, mivel eddig az adminisztratív ellenőrzéseket rendszeresen helyszíni ellenőrzések egészítették ki; mivel a területeken végzett helyszíni ellenőrzéseket széles körben távérzékelés válthatja fel;
mivel az integrált rendszer bevezetésének költsége magas járulékos költségvetési terheket jelenthet a tagállamok számára; mivel következésképpen intézkedést kell tenni ennek egy bizonyos ideig tartó részfinanszírozására; mivel a tagállamok fennálló termelési struktúráinak sokféleségét figyelembe kell venni; mivel ennek eredményeként intézkedések szükségesek a pénzügyi hozzájárulás oly módon történő megosztására, hogy az különösen vegye figyelembe a tagállamokban a mezőgazdasági üzemek számát, az állatállomány számát és a mezőgazdasági területet;
mivel intézkedéseket kell tenni az integrált rendszer összes elemének fokozatos végrehajtására,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az egyes tagállamoknak integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: "integrált rendszer") kell létrehozniuk, amely alkalmazandó:
a) a növénytermesztési ágazatban:
- az egyes szántóföldi növények termelői számára az 1765/92/EGK rendelettel [7] létrehozott támogatási rendszerre;
b) az állattenyésztési ágazatban:
- a 805/68/EGK rendelet [8] 4. cikke a)-h) pontjában megállapított támogatási intézkedésekre a marha- és borjúhústermelők számára,
- a 3013/89/EGK rendelettel [9] megállapított támogatási intézkedésekre a bárányhústermelők számára,
- a 2328/91/EGK rendelettel [10] megállapított, a hegyvidéki és bizonyos hátrányos helyzetű térségekben folytatott gazdálkodásra vonatkozó különleges intézkedésekre, a szarvasmarhák, juhok, kecskék és lófélék tekintetében meghatározott kiegyenlítő juttatásokat illetően,
a továbbiakban: "közösségi programok".
(2) A Tanács minősített többséggel, a Bizottság javaslatára, kiterjesztheti az integrált rendszer körét más közösségi támogatási programokra is.
(3) Az e rendelet hatálya alá nem tartozó közösségi programok alkalmazása során, az ilyen programokban szabályozott különös rendelkezések, különösen a támogatás odaítélésének feltételeit illető kikötések ellenére, a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszereikbe foglalhatják az integrált rendszer egy vagy több igazgatási, technikai vagy adatfeldolgozási összetevőjét.
A tagállamok ezt a lehetőséget kiterjeszthetik a nemzeti rendszerekre is, és az integrált rendszerből származó információkat statisztikai célokra felhasználhatják.
Mielőtt élnének ezekkel a lehetőségekkel, a tagállamok kötelesek szándékaikról kellő időben tájékoztatni a Bizottságot.
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy ennek a lehetőségnek az igénybevétele következtében ne szenvedjen sérelmet az ágazati rendeletek vagy e rendelet rendelkezéseinek a betartása.
(4) Az 1. bekezdésben említett intézkedések alapján biztosított egyedi rendelkezések sérelme nélkül, ennek a rendeletnek a tekintetében:
- a "gazdálkodó" az az egyéni mezőgazdasági termelő, aki természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja - a csoport és tagjai részére a nemzeti jogszabályok által biztosított jogállástól függetlenül -, és akinek az üzeme a Közösség területén belül található,
- az "üzem" a gazdálkodó által irányított összes olyan termelési egység, amely ugyanazon tagállam területén helyezkedik el,
- a "mezőgazdasági parcella" az a folytonos földterület, amelyen egyetlen gazdálkodó egyetlen növényfajtát termeszt. A 12. cikkben szabályozott eljárással összhangban a Bizottságnak el kell fogadnia a mezőgazdasági parcellák különös felhasználási módjaira vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket, különösen a vegyes növénykultúrák és a közösen használt területek tekintetében.
2. cikk
Az integrált rendszer a következő elemeket tartalmazza:
a) számítógépes adatbázis;
b) a mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosító rendszere;
c) a haszonállatok azonosításának és nyilvántartásának alfanumerikus rendszere;
d) támogatási kérelmek;
e) integrált ellenőrzési rendszer.
3. cikk
(1) A számítógépes adatbázisnak rögzítenie kell a kérelmekből származó adatokat valamennyi mezőgazdasági üzemre vonatkozóan. Ennek az adatbázisnak különösen az előző, leg- alább három egymást követő naptári, illetve értékesítési évre vonatkozó adatokhoz való közvetlen és azonnali hozzáférést kell lehetővé tennie a tagállam illetékes hatóságán keresztül.
(2) A tagállamok decentralizált adatbázisokat is kidolgozhatnak azzal a feltétellel, hogy ezeket, valamint az adatok nyilvántartásához és hozzáféréséhez szükséges igazgatási eljárásokat egységesen alakítják ki a tagállam területén, és azok egymással kompatibilisek.
4. cikk
A mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosítási rendszerét az ingatlan-nyilvántartási térképek és okiratok, egyéb térképészeti adatok vagy légi fényképek, műholdról készült fényképek, illetve más, a fentiekkel egyenértékű forrás alapján vagy ezek közül több mint egynek a felhasználásával kell létrehozni.
5. cikk
A haszonállatok azonosítási és nyilvántartási rendszerét, melyet az e rendelettel szabályozott támogatás odaítélésekor szükséges figyelembe venni, a 92/102/EGK irányelv 4., 5., 6. és 8. cikkével összhangban kell létrehozni.
6. cikk
(1) Annak érdekében, hogy az e rendelettel szabályozott egy vagy több közösségi program támogatására jogosult legyen, minden egyes gazdálkodónak "területi" támogatás iránti kérelmet kell benyújtania minden egyes évre a következők feltüntetésével:
- mezőgazdasági parcellák, beleértve azokat a területeket is, melyeken takarmánynövényeket termesztenek, valamint a szántóföldekre vonatkozó területpihentetési intézkedések körébe eső mezőgazdasági parcellák, továbbá az ugaroltatott parcellák,
- adott esetben, bármilyen egyéb szükséges információ, melyet a közösségi támogatásokra vonatkozó rendeletek vagy az illető tagállam írnak elő.
(2) A területalapú támogatási kérelmet a tagállamok által az első negyedéven belül meghatározott határidőig kell benyújtani. Mindamellett:
- 1993-ban a tagállamok a határidőt legkésőbb az 1765/92/EGK rendelet 10., 11. és 12. cikkében megjelölt időpontokra tűzhetik ki,
- a következő években a Bizottság a 12. cikkben szabályozott eljárással összhangban engedélyezheti a tagállamok számára, hogy a határidőt április 1. és az 1765/92/EGK rendelet 10., 11. és 12. cikkében megjelölt időpont között tűzzék ki, feltéve hogy a tagállamok képesek indoklással alátámasztani ennek az időpontnak a szükségességét, különös tekintettel a Bizottságnak benyújtott részletes munkatervre, amely igazolja a következő albekezdésben foglalt előírások teljesítését.
Mindenesetre, a határidőt többek között annak az időnek a figyelembevételével kell kitűzni, mely - a támogatás megfelelő adminisztratív és pénzügyi lebonyolítása érdekében - a tárgyra vonatkozó összes adat rendelkezésre állásához, valamint a 8. cikk szerint végrehajtandó ellenőrzésekhez szükséges.
(3) A tagállamok eldönthetik, hogy a "területalapú" támogatási kérelemnek elegendő-e csak az előző évben benyújtott "területalapú" támogatási kérelemhez képest beállt változásokat tartalmaznia.
(4) A "területalapú" támogatási kérelmekhez bizonyos módosítások nyújthatók be, feltéve hogy azokat az illetékes hatóságok legkésőbb az 1765/92/EGK rendelet 10., 11. és 12. cikkében megjelölt időpontig megkapják.
(5) A "területalapú" támogatási kérelmet, amelyet a 4. bekezdéssel összhangban szükség esetén módosítottak, az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett program alapján benyújtott támogatási kérelemnek kell tekinteni.
(6) Minden egyes bejelentett mezőgazdasági parcellához a gazdálkodóknak fel kell tüntetniük annak területét és elhelyezkedését, lehetővé téve ezáltal a parcella azonosítását a mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosító rendszerében.
(7) Azok a gazdálkodók, akik kizárólag nem közvetlenül a mezőgazdasági területhez kapcsolódó támogatásért folyamodnak, felmenthetők a "területalapú" támogatási kérelem benyújtásának követelménye alól.
(8) Annak érdekében, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett közösségi programok vagy intézkedések valamelyikének megfeleljenek, az egyes gazdálkodóknak egy vagy több "haszonállat"-támogatási kérelmet kell benyújtaniuk legkésőbb az érintett programok által meghatározott határidőben.
(9) Amennyiben a támogatási kérelmet vagy módosításait kiegészítő okiratokkal kell ellátni, az ilyen okiratokat a kérelem részének kell tekinteni.
(10) A közösségi szabályok szerinti kérelmek benyújtására megszabott időpontok és határidők betartása mellett a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy önálló kérelem tartalmazhatja a következőket:
- több "haszonállat" támogatási kérelem,
- egy "területalapú" támogatási kérelem és egy vagy több "haszonállat" támogatási kérelem.
7. cikk
Az integrált ellenőrzési rendszernek az összes benyújtott támogatási kérelemre vonatkoznia kell, különösen az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és, adott esetben, a légi vagy műholdas távérzékeléssel történő vizsgálatok tekintetében.
8. cikk
(1) A tagállamoknak a támogatási kérelmekre vonatkozóan adminisztratív ellenőrzéseket kell végezniük.
(2) Az adminisztratív ellenőrzéseket a mezőgazdasági gazdaságokat reprezentáló mintát lefedő helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni. A tagállamoknak mintavételezési tervet kell készíteniük az összes ilyen ellenőrzéshez.
(3) Az egyes tagállamoknak ki kell jelölniük az e rendeletben előírt ellenőrzések koordinálásáért felelős hatóságot.
(4) A nemzeti hatóságok, külön szabályozott feltételek mellett, felhasználhatják a távérzékelést a mezőgazdasági parcellák területének meghatározására, a termesztett növénykultúrák azonosítására és állapotuk vizsgálatára.
(5) Abban az esetben, ha a tagállamok illetékes hatóságai az e rendelet szerint elvégzendő feladatok bizonyos vonatkozásaiban szakosított ügynökségeket vagy cégeket bíznak meg, fenn kell tartaniuk az ilyen munka felett az ellenőrzést és felelősségüket.
9. cikk
A tagállamoknak az összegyűjtött adatok védelmére meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket.
10. cikk
(1) A Közösség hozzájárul a tagállamoknak az e rendeletben említett számítógépes és ellenőrzési rendszerek bevezetése, valamint a légi felvételek vagy műholdas képek beszerzése és azok elemzése során felmerülő költségeihez.
A Közösség az ingatlan-nyilvántartási térképek naprakésszé tételének költségeihez nem járul hozzá.
(2) A közösségi pénzügyi hozzájárulást az 1992-től kezdődő hároméves időszakra kell megadni az e célra elkülönített előirányzatok keretein belül.
A teljes összeget a következők szerint kell felosztani a tagállamok között:
Belgium | 2,3 % |
Dánia | 2,4 % |
Németország | 10,1 % |
Görögország | 8,7 % |
Spanyolország | 18,1 % |
Franciaország | 14,6 % |
Írország | 4,5 % |
Olaszország | 20,1 % |
Luxemburg | 0,6 % |
Hollandia | 3,0 % |
Portugália | 5,7 % |
Nagy-Britannia | 9,9 % |
A Közösség hozzájárulása nem lehet nagyobb az érintett tagállamoknak az adott költségvetési évben az (1) bekezdés értelmében meghatározott elszámolható kiadásokra teljesített kifizetései 50 %-ánál.
(3) Az ECU-ben és a nemzeti fizetőeszközökben kifejezett összegeket a folyó naptári év első munkanapján érvényes, az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett árfolyamokon kell átváltani.
11. cikk
(1) A Bizottságot az integrált rendszer megvalósítási munkáinak előrehaladásáról rendszeres időközönként tájékoztatni kell. A Bizottság eszmecserét szervez a tagállamok között e tárgyban.
(2) Az érintett illetékes hatóságok kellő időben történő tájékoztatását követően a Bizottság tisztviselői a következőket végezhetik el:
- az integrált rendszer létrehozása érdekében tett intézkedések összességére, valamint a 10. cikkben meghatározott közösségi társfinanszírozáshoz bejelentett kiadási tételek elszámolhatóságára vonatkozó bármilyen vizsgálat vagy ellen- őrzés,
- a 8. cikk (5) bekezdésében említett szakosított ügynökségeknél vagy cégeknél végzett ellenőrzések.
Az érintett tagállamok tisztviselői részt vehetnek az ilyen ellenőrzéseken.
Az előzőekben említett ellenőrzési jogkörök nem érintik a nemzeti büntető jogszabályok előírásainak alkalmazását, amelyek fenntartanak bizonyos hatásköröket a nemzeti jogszabályokban kifejezetten megjelölt tisztviselők számára. Bizottsági tisztviselők különösen nem vehetnek részt a tagállamok büntető törvényei alapján gyanús személyeknél tartott házkutatásokban vagy azok hivatalos kihallgatásán. Az ilyen úton nyert információkhoz azonban hozzá kell férniük.
(3) A tagállamoknak az integrált rendszer megvalósítására és alkalmazására vonatkozó felelősségének sérelme nélkül, a Bizottság szakosított szervezetek vagy személyek segítségét igényelheti annak érdekében, hogy megkönnyítse az integrált rendszer létrehozását, figyelemmel kísérését és felhasználását, különösen annak érdekében, hogy technikai tanáccsal lássa el a tagállamok illetékes hatóságait, amennyiben azok erre igényt tartanak.
12. cikk
A Bizottságnak el kell fogadnia az e rendelet alkalmazásához szükséges részletes szabályokat a 729/70/EGK rendelet 13. cikkében előírt eljárással összhangban. Ezeknek a részletes szabályoknak különösen a következőket kell tartalmazniuk:
a) a mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosítási rendszerének alapvető jellemzői;
b) a "területalapú" támogatási kérelmekre vonatkozóan benyújtható módosítások, valamint a "területalapú" támogatási kérelem benyújtási követelménye alóli mentességek;
c) a támogatási kérelmek minimális információtartalma;
d) az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, valamint a távérzékeléssel végzett ellenőrzések;
e) a Közösség pénzügyi részvételéhez szükséges előlegfizetési rendszer létrehozása;
f) a rendszer beindítási szakaszára vonatkozó átmeneti intézkedések;
g) a tagállamok és a Bizottság közötti tájékoztatások;
h) meghatározott gyakorlati problémák megoldásához szükséges intézkedések. Az ilyen intézkedések - kellően indokolt esetben - eltérhetnek e rendelet bizonyos rendelkezéseitől.
13. cikk
(1) Az integrált rendszert alkalmazni kell
a) 1993. február 1-jétől a támogatási kérelmek, a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási alfanumerikus rendszere, valamint a 7. cikkben említett integrált ellenőrzési rendszer vonatkozásában;
b) legkésőbb 1996. január 1-jétől, a 2. cikkben említett egyéb elemeket illetően.
(2) Az integrált rendszer megvalósítása érdekében a tagállamok kötelesek:
- 1993. február 1. előtt elfogadni a szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket az (1) bekezdés a) pontja vonatkozásában, valamint 1993. június 1. előtt elfogadni ugyanezen rendelkezéseket az (1) bekezdés b) pontja vonatkozásában,
- megtenni az integrált rendszernek az (1) bekezdésben megadott időpontoktól való működéséhez szükséges igazgatási, költségvetési és technikai intézkedéseket.
Ha azonban az integrált rendszer bármely része működésbe lép az (1) bekezdésben megadott időpontok előtt, a tagállamok kötelesek azt saját irányítási és ellenőrzési tevékenységükben alkalmazni.
14. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 1992. november 27-én.