Rådets forordning (EF) nr. 1994/2000
af 18. september 2000
om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige udligningstold på importen af termoplastisk styren-butadien-styren-gummi med oprindelse i Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 14 og 15,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter konsultation i det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1092/2000(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") blev der indført en midlertidig udligningstold på importen til Fællesskabet af termoplastisk styren-butadien-styren-gummi (i det følgende benævnt "SBS") henhørende under KN-kode ex 4002 19 00 og ex 4002 99 og med oprindelse i Taiwan.
(2) Som følge af en parallel antidumpingundersøgelse blev der ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1091/2000(3) indført en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af SBS med oprindelse i Taiwan.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3) Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at træffe midlertidige foranstaltninger, fremsatte adskillige interesserede parter bemærkninger skriftligt. I henhold til artikel 11, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt "grundforordningen") fik alle interesserede parter, der anmodede derom, mulighed for at blive hørt mundtligt af Kommissionen.
(4) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en endelig afgørelse.
(5) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at henstille, at der indføres en endelig udligningstold på importen af SBS med oprindelse i Taiwan og foretages endelig opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told på denne import.
Desuden fik de mulighed for at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger inden for en bestemt frist.
(6) De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, undersøgtes nærmere, og Kommissionens undersøgelsesresultater ændredes i påkommende tilfælde for at tage hensyn dertil.
(7) Efter fornyet gennemgang af de midlertidige resultater på grundlag af de oplysninger, der er indhentet siden da, drages der den konklusion, at de vigtigste resultater i henhold til forordningen om midlertidig told bekræftes.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8) Den pågældende vare er termoplastisk styren-butadien-styren-gummi, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 4002 19 00 og ex 4002 99.
(9) En fællesskabsimportør hævdede, at SBS importeret fra Taiwan har en anden flydenhed og resistens end SBS fremstillet i Fællesskabet. Kommissionens undersøgelse viste imidlertid, at producenterne i Taiwan fremstiller forskellige typer SBS med nøjagtig samme sammensætning som de typer, der fremstilles i Fællesskabet. Desuden viste undersøgelsen, at selv om kvaliteten af importen af SBS fra Taiwan muligvis for en enkelt virksomheds vedkommende var lavere i årene 1995 og 1996, da den pågældende virksomhed påbegyndte sin produktion af SBS, nåede kvaliteten hurtigt op på et niveau svarende til kvaliteten af SBS fremstillet i Fællesskabet. Endelig viste undersøgelsen, at brugerne i Fællesskabet ikke sondrer kvalitetsmæssigt mellem SBS fra Taiwan og SBS fra Fællesskabet. Kommissionen drog den konklusion, at SBS importeret fra Taiwan og SBS fremstillet i Fællesskabet har samme karakteristika og samme kvalitetsniveau.
(10) En anden fællesskabsimportør hævdede, at tør og olieholdig SBS bør betragtes som to særskilte varer, fordi tør og olieholdig SBS benyttes af forskellige industrier. En række forskellige producenter og brugere af SBS bekræftede imidlertid over for Kommissionen, at mange fællesskabsbrugere, navnlig i fodtøjsindustrien, ikke sondrer mellem tør og olieholdig SBS. Der drages derfor den konklusion, at markederne for tør og olieholdig SBS ikke kan adskilles.
(11) Den samme virksomhed hævdede også, at tør og olieholdig SBS ligger tæt op ad andre varetyper som f.eks. SIS (styren-isopren-styren), der også fremstilles af fællesskabsproducenterne af SBS. Virksomheden hævdede, at der ikke er nogen begrundelse for at sondre mellem SBS og disse andre varer. Undersøgelsen viste imidlertid, at tør og olieholdig SBS har nøjagtig samme fysiske sammensætning af butadien og styren, idet den eneste forskel er tilsætningen af olie ved produktionsprocessens afslutning. Denne fysiske sammensætning sondrer tydeligt SBS fra andre varer som f.eks. SIS. Der drages derfor den konklusion, at tør og olieholdig SBS i forbindelse med denne undersøgelse bør betragtes som en særskilt vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
(12) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resultaterne i betragtning 15 til 18 i forordningen om midlertidig told.
D. SUBSIDIER
(13) Resultaterne i forordningen om midlertidig told vedrørende de udligningsberettigede subsidier, der er opnået af de eksporterende producenter, bekræftes endeligt, medmindre der udtrykkelig er bestemt andet i dette dokument.
I. GENERELLE SPØRGSMÅL
1. Beregning af den fremherskende markedsrentesats
(14) Det blev midlertidigt besluttet at anvende en generel rentesats på 9 % med henblik på denne undersøgelse. Denne sats blev fastsat på grundlag af oplysninger, der blev indhentet som led i undersøgelsen, og som blev anset for hensigtsmæssige til dette formål. Den taiwanske regering satte spørgsmålstegn ved pålideligheden af denne sats.
(15) Kommissionen har derfor foretaget en fornyet beregning af den generelt anvendelige rentesats. Den relevante referencerentesats er fastsat til 7,99 %, der er gennemsnittet af de markedsrentesatser, som 8 store forretningsbanker i Taiwan tog i undersøgelsesperioden. Disse rentesatser er offentligt tilgængelige og indgår i de månedlige finansstatistikker, der offentliggøres af Centralbanken for Republikken Kinas afdeling for økonomisk forskning.
2. Anvendelse af rentesatsen til beregning af subsidiets størrelse
(16) Den taiwanske regering hævdede, at den metode, hvorved renten lægges til subsidiets pålydende værdi, ikke kan anvendes på det påståede subsidiebeløb for skattefradrag, eftersom de skattefradrag, som virksomhederne har krævet, kun benyttes i forbindelse med den årlige selvangivelse, der indgives den 31. marts i det følgende år. Den taiwanske regering hævdede derfor, at der ikke indrømmes dem nogen fordel før denne dato.
(17) Som svar på dette argument findes det godtgjort, at eftersom fordelen består af en nedsættelse af den direkte skat, der skal betales hvert år, vil selve fordelen også komme til udbetaling hvert år. Fordelen bør derfor også omfatte det renteelement, der skyldes, at det ikke er nødvendigt at låne et beløb svarende en sådan skattemæssig besparelse på markedsvilkår.
II. INDIVIDUELLE ORDNINGER
1. Lån til præferentiel rente: incitamenter til automatisering og forureningsbekæmpelse
(18) Disse ordninger er beskrevet i betragtning 32 til 41 i forordningen om midlertidig told. De baseres på artikel 21 (1) i loven om modernisering af industrier (Statute for Upgrading Industries, i det følgende benævnt SUI).
(19) Den taiwanske regering hævdede, at disse lån som hovedregel kan optages af næsten alle taiwanske virksomheder og derfor ikke er specifikke og dermed heller ikke udligningsberettigede. Det blev påstået, at støtteberettigelsen ikke er begrænset til visse virksomheder, og at berettigelsen til at opnå støtte under programmet er objektiv.
(20) Hvad angår disse påstande, blev det verificeret, at de taiwanesiske myndigheder begrænser adgangen til "investering i vigtige virksomheder eller projekter angående industriel højnelse eller forbedring af industriel struktur", hvilket er "på linie med regeringens industripolitik for bistand til sund udvikling af industrier" (artikel 21 i SUI). Bestemmelserne i denne artikel kan ikke anses for at være objektive, fordi kriterierne ikke er neutrale og af økonomisk art og anvendes horisontalt, eftersom det på forhånd er kendt, at visse virksomheder har større chance end andre for at kunne nyde godt af disse lån, alene på grund af den type erhvervssektor, som de hører hjemme i. De med denne ordning forbundne fordele vil derfor uundgåeligt være mere relevante for nogle sektorer end for andre. Den ovennævnte påstand afvises derfor.
(21) Det kan konkluderes, at denne ordning anses for at være specifik, fordi den er begrænset til visse virksomheder i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. De midlertidige resultater, som er beskrevet i betragtning 37 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
Beregning af subsidiets størrelse
(22) Fordelene for de eksporterende producenter er beregnet som beskrevet i betragtning 38 til 40 i forordningen om midlertidig told.
(23) De fordele, som de to virksomheder, der er nævnt i forordningen om midlertidig told, opnåede, androg 0,07 %. Denne sats nedsættes nu til 0,06 % for Chi Mei som følge af den stedfundne renteændring.
2. Fritagelse for importafgift: køb af nyt udstyr og forureningsbekæmpelsesudstyr
(24) Retsgrundlagene for denne påstået udligningsberettigede subsidieordning er tillægsnote 3 og 9 til kapitel 84, tillægsnote 4 og 5 til kapitel 85 og tillægsnote 1 og 2 til kapitel 90 i Folkerepublikken Kinas toldimporttarif og klassifikation af import- og eksportvarer (i det følgende benævnt "toldkodeksen").
(25) Den taiwanske regering hævdede, at dette program ikke stemmer overens med nogen af definitionerne af et subsidie i artikel 2 i grundforordningen, især fordi der ikke finder nogen direkte overførsel af midler sted, der ikke leveres nogen varer eller tjenesteydelser, og der ikke er tale om pris- eller indtægtsstøtte. Denne påstand må afvises, fordi denne ordning omfattede et finansielt bidrag fra den taiwanske regering i form af eftergivne importafgifter, som ellers skulle have været erlagt, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen, og der derved er indrømmet en fordel.
(26) Desuden hævdede den taiwanske regering, at denne ordning, der er beskrevet i betragtning 44 til 54 i forordningen om midlertidig told, behandles som en regulær del af den indenlandske toldordning, og selv hvis toldprogrammet er et subsidie, er det ikke udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen.
(27) Det blev navnlig hævdet, at denne ordning med fritagelse for importafgift kan udnyttes af alle taiwanske virksomheder, der ønsker at købe udstyr, som ikke fremstilles lokalt, og den kan derfor ikke anses for at være specifik, fordi viften af virksomheder, der ønsker at drage fordel af en sådan fritagelse, ikke er begrænset og forvaltes på grundlag af objektive og neutrale kriterier.
(28) Bestemmelserne i tillægsnoterne til toldkodeksen anses ikke for at være af økonomisk art og anvendes horisontalt i henhold til artikel 3, stk. 2, litra b), i grundforordningen, fordi brugen af denne ordning begrænses til visse virksomheder. For at nyde godt af denne ordning skal virksomhederne være registreret som aktieselskaber og være kvalificerede fabrikanter eller leverandører af tekniske tjenesteydelser, som benytter denne ordning ved import af maskiner, udstyr og instrumenter til forebyggelse af luftforurening, vandforurening, støj eller vibrationer, til miljøinspektion og -prøvning, bortskaffelse af affald, forskning og eksperimenter eller til undersøgelser og analyser under posterne i toldkodeksens særlige kapitler.
(29) De ovennævnte påstande afvises, og de midlertidige resultater som beskrevet i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
Beregning af subsidiets størrelse
(30) Fordelene for de eksporterende producenter er beregnet som nævnt i betragtning 53 i forordningen om midlertidig told.
(31) De fordele, som de to eksporterende virksomheder opnåede, androg henholdsvis 0,05 % og 0,04 %.
3. Fritagelse for importafgift: import af råmaterialer
(32) Denne påstået udligningsberettigede subsidieordning, der er beskrevet i betragtning 55 til 60 i forordningen om midlertidig told, har tillægsnote 6 til kapitel 29 i toldkodeksen som retsgrundlag.
(33) Den taiwanske regering hævdede, at dette program ikke stemmer overens med nogen af definitionerne af et subsidie i artikel 2 i grundforordningen, især fordi der ikke finder nogen direkte overførsel af midler sted, der ikke leveres nogen varer eller tjenesteydelser, og der ikke er tale om pris- eller indtægtsstøtte. Denne påstand må afvises, fordi denne ordning omfattede et finansielt bidrag fra den taiwanske regering i form af eftergivne importafgifter, som ellers skulle have været erlagt, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen, og der derved er indrømmet en fordel.
(34) Den taiwanske regering hævdede, at denne ordning behandles som en regulær del af den indenlandske toldordning, og selv hvis toldprogrammet er et subsidie, er det ikke udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen.
(35) Det blev hævdet, at sådanne afgiftsfritagelser ved import af råmaterialer, der ikke produceres eller står til rådighed i tilstrækkelig mængde på det lokale marked, i realiteten ikke er begrænset til visse virksomheder, fordi kriterierne for at indrømme sådanne undtagelser er objektive og neutrale.
(36) Denne ordning er udtrykkelig begrænset til visse fabrikanter, der er omfattet af reglerne for fabriksadministration, i forbindelse med import af særligt anførte råmaterialer, i dette tilfælde kemikalier, der udelukkende benyttes til fremstilling af plast, kemofibre, gummi og petrokemiske mellemprodukter ved kemisk reaktion, og desuden forudsat at disse kemikalier endnu ikke produceres eller leveres i tilstrækkelig mængde i Taiwan. Som følge deraf finder Kommissionen det godtgjort, at denne ordning udtrykkelig er begrænset til visse virksomheder, som overholder de betingelser, der er fastsat i den særlige tillægsnote til toldkodeksen. Sådanne betingelser anses ikke for at være neutrale eller af økonomisk art og anvendes horisontalt.
(37) En eksportør påpegede, at alle beregninger tilsyneladende er foretaget på virksomhedsniveau, undtagen hvad angår fritagelsen for importafgift af råmaterialer; virksomheden hævdede derfor, at subsidieniveauet også skulle beregnes på virksomhedsniveau.
(38) Som svar på dette argument findes det godtgjort, at hvis fordelen ved et subsidie er begrænset til en bestemt vare, skal måleenheden for tildelingen af subsidiebeløbet kun afspejle salget (eller eksporten) af den pågældende vare. Hvis dette ikke er tilfældet, skal måleenheden være støttemodtagerens samlede salg (eller eksport).
(39) Kommissionen har i sine beregninger fulgt denne approach i forbindelse med fritagelse for importafgifter af råmaterialer, således som det korrekt er anført af virksomhederne. I dette særlige tilfælde blev fordelene kun gjort op for den pågældende vare, og der blev derfor benyttet den tilsvarende salgsmåleenhed. For alle andre beskrevne ordningers vedkommende blev det fundet godtgjort, at fordelene ikke var begrænset til en bestemt vare, og at det samlede salg derfor skulle benyttes som måleenhed.
(40) De midlertidige resultater, der er beskrevet i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
Beregning af subsidiets størrelse
(41) Fordelene for de eksporterende producenter er beregnet som beskrevet i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told.
(42) De fordele, der er opnået af de to berørte eksporterende virksomheder, varierer mellem 0,61 og 0,97 %.
4. Skattefradrag og skattefritagelser
(43) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende disse ordninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 22 til 31 i forordningen om midlertidig told.
5. De udligningsberettigede subsidiers størrelse
(44) Der er konstateret følgende indenlandske subsidiesatser for de samarbejdende virksomheder:
TABELPOSITION
E. SKADE
1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(45) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftes konklusionerne i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told.
2. Forbruget i Fællesskabet
(46) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende forbruget i Fællesskabet, bekræftes vurderingen deraf i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.
3. Import af SBS fra Taiwan til Fællesskabet
a) Importmængde, markedsandel og gennemsnitlig importpris
(47) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende den mængdemæssige import fra Taiwan til Fællesskabet, markedsandelen og den gennemsnitlige importpris, bekræftes vurderingen deraf i betragtning 69 til 72 i forordningen om midlertidig told.
b) Prisunderbud
(48) Der mindes om, at prisunderbuddet midlertidigt blev fastlagt ved sammenligning af eksportprisen (cif Fællesskabets grænse, fortoldet) og de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog (ab fabrik). De salgspriser for lignende varetyper, der blev taget i betragtning, var de priser, der blev taget af uafhængige kunder efter fradrag af nedslag og rabatter.
(49) Som det fremgår af betragtning 9 ovenfor, fremkom der bemærkninger angående sammenligneligheden mellem forskellige typer, men det blev konstateret, at SBS importeret fra Taiwan og SBS fremstillet i Fællesskabet har samme karakteristika.
(50) Disse bemærkninger øvede ikke nogen indflydelse på konklusionerne i forordningen om midlertidig told, der mundede ud i en gennemsnitlig prisunderbudsmargen på 12,3 % af EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(51) En fællesskabsimportør påpegede, at lagrene og rentabiliteten ikke er beregnet for 1995. Som anført i betragtning 81 og 82 i forordningen om midlertidig told var det som følge af ændringer i en virksomheds regnskabssystemer og strukturelle ændringer i en anden virksomhed ikke muligt at beregne tallene for lagre og rentabilitet nøjagtigt. Hvorom alting er, viste undersøgelsen, at rentabiliteten var højere i 1995 end i 1996. Dette forstærker fastlæggelsen af skade.
(52) Da der ikke er modtaget nogen andre bemærkninger vedrørende tallene for EU-erhvervsgrenens produktion, kapacitet, salgsmængde, salgspris, markedsandel, lagre, rentabilitet, investeringer og beskæftigelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 76 til 84 i forordningen om midlertidig told.
(53) Der blev draget den konklusion af det ovenstående, at der påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade som fastsat i betragtning 90 i forordningen om midlertidig told.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkningerne af den subsidierede import
(54) Den taiwanske regering og en fællesskabsimportør hævdede, at den høje markedsandel for erhvervsgrenen i Fællesskabet (89 % i undersøgelsesperioden) klart viste, at importen fra Taiwan ikke kunne påføre erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, idet denne import havde en langt mindre markedsandel (6,1 %). I den foreliggende sag er det slået fast, at importen fra Taiwan i kraft af et stærkt pres på priserne på et konkurrencepræget og gennemsigtigt marked (underbud på 12,3 % i undersøgelsesperioden) lagde et føleligt pres på erhvervsgrenen i Fællesskabet. For at bevare sin markedsandel måtte erhvervsgrenen i Fællesskabet følge den nedadgående pristrend (prisnedsættelse på 47 % fra 1995 til undersøgelsesperioden). Dette førte til svære tab for erhvervsgrenen i Fællesskabet (rentabiliteten faldt fra + 14,9 % i 1995 til - 9,8 % i undersøgelsesperioden). Endelig findes det godtgjort, at den høje markedsandel for den samlede erhvervsgren i Fællesskabet ikke beskyttede den mod den illoyale subsidierede konkurrence fra Taiwan, og at pristrykket fra den taiwanske import er hovedårsagen til den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren.
2. Andre faktorer
(55) Den taiwanske regering hævdede, at fællesskabsproducenternes forhøjede investeringer har ført til forstærket konkurrence mellem disse producenter, hvorved konkurrencekræfterne selv har forvoldt skade. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at investeringerne som anført i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told har været svingende siden 1995 og ikke udviser en opadgående trend, således som den taiwanske regering påstår det. Investeringerne holdt sig på et forholdsvis lavt niveau svarende til normal opgradering af maskiner. Producenterne foretog de største investeringer før 1995, da det var på dette tidspunkt, de oprettede deres produktionsanlæg.
(56) Desuden hævdede den taiwanske regering, at den skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives en stigning i priserne på råmaterialer. Som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told har priserne på råmaterialer imidlertid været svingende siden 1995 og udviser ikke nogen bestemt trend. Det er mere sandsynligt, at variationerne deri er konjunkturbestemte, og de kan derfor ikke meningsfyldt forklare det konstante prisfald for SBS siden 1995.
(57) En fællesskabsimportør hævdede, at den skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives en forhøjelse af produktions- og salgsomkostningerne samt de generelle administrationsomkostninger. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at selv om disse omkostninger stort set lå på samme niveau i perioden 1995-1999, faldt fællesskabsproducenternes salgsværdi kraftigt (med 39 %) som følge af prisfaldet.
3. Konklusion
(58) Da der ikke er modtaget nogen andre argumenter vedrørende årsagen til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftes den konklusion, at importen af SBS fra Taiwan har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, således som det er fastsat i betragtning 110 og 111 i forordningen om midlertidig told
G. FÆLLESSKABETS INTERESSE
1. EU-erhvervsgrenens interesse
(59) Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesse, bekræftes konklusionerne i betragtning 113 til 117 i forordningen om midlertidig told.
2. Konsekvenser for brugerne
(60) Efter at forordningen om de midlertidige foranstaltninger var udstedt, gav to fællesskabsimportører udtryk for betænkeligheder ved de virkninger, som foranstaltningerne havde på deres kunder. Det skal bemærkes, at en af disse virksomheder importerede fra en taiwansk producent, der ikke samarbejdede i denne procedure, og at den pågældende importør var omfattet af en midlertidig kumuleret subsidie- og dumpingtold på 28,2 %. Hvis der træffes endelige foranstaltninger, vil alle importører imidlertid få mulighed for at købe SBS hos fællesskabsproducenter, hos en af de samarbejdende producenter i Taiwan eller fra en anden kilde, der ikke er omfattet af foranstaltninger.
(61) Som følge deraf anslås det, at den gennemsnitlige prisforhøjelse, der er forårsaget af de endelige foranstaltninger, er på 1,1 %. Det blev som led i undersøgelsen bekræftet, at en sådan prisforhøjelse sandsynligvis kun vil øve begrænset indflydelse på brugerne. Der blev foretaget en undersøgelse af toldens virkninger for flere typiske brugere, for hvis vedkommende SBS tegnede sig for 40 % af produktionsomkostningerne. Det blev fundet godtgjort, at det forhold, at der træffes foranstaltninger, vil formindske rentabiliteten med gennemsnitlig 0,3 % for den del af deres erhvervsvirksomhed, der vedrører SBS.
(62) Da de fleste brugere i Fællesskabet køber størstedelen af deres SBS hos fællesskabsproducenter, vil der desuden ikke blive tale om nogen prisforhøjelse for størstedelen af deres køb.
(63) Da fællesskabsimportørerne endelig ikke fremlagde nogen yderligere dokumentation, og da brugerne i Fællesskabet ikke fremsatte nogen bemærkninger, bekræftes konklusionen i betragtning 123 i forordningen om midlertidig told.
3. Konklusion
(64) De nye modtagne argumenter vedrørende fastlæggelsen af Fællesskabets interesse anses ikke for at være af en sådan karakter, at de kan omstøde den konklusion, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at træffe udligningsforanstaltninger. De midlertidige resultater bekræftes derfor.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(65) På baggrund af de konklusioner, der er draget vedrørende subsidier, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse, findes det godtgjort, at der bør træffes endelige udligningsforanstaltninger for at forhindre, at den subsidierede import fra Taiwan påfører erhvervsgrenen i Fællesskabet yderligere skade.
1. Skadestærskel
(66) Som nævnt i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told blev der fastlagt et ikke skadeligt prisniveau ved til EU-erhvervsgrenens salgspris at lægge dens gennemsnitlige faktiske tab og ved at tilføje en fortjeneste på 8 % til dækning af EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus et rimeligt overskud, når der ikke finder subsidieret import sted fra det pågældende land.
2. Toldens form og størrelse
(67) I henhold til artikel 24, stk. 1, i grundforordningen må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. De subsidieordninger, der er omfattet af denne procedure, udgjorde ikke eksportsubsidier i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Subsidierne øver derfor både indflydelse på eksportpriserne og de eksporterende producenters hjemmemarkedspriser, hvorfor de ikke påvirker dumpingmargenen.
(68) I henhold til artikel 15, stk. 1, i grundforordningen skal udligningstoldsatsen svare til subsidiemargenen, medmindre skadesmargenen er mindre.
(69) Dette førte til følgende udligningstoldsatser for de samarbejdende producenter i Taiwan:
TABELPOSITION
(70) Som nævnt i betragtning 129 i forordningen om midlertidig told tegnede de samarbejdende eksporterende virksomheder sig for mindre end 30 % af den SBS, der i undersøgelsesperioden blev importeret til Det Europæiske Fællesskab med oprindelse i Taiwan.
(71) Undersøgelsen har påvist eksistensen af udligningsberettigede subsidier, som er tilgængelige for ikke samarbejdende eksportører. Det anses at manglen på samarbejde er et udslag af disse producenters udnyttelse og tagen fordel af udligningsberettigede subsidier på et niveau, som overstiger minimumsniveauet. I henhold til artikel 28 i grundforordningen og baseret på de i klagen nævnte informationer samt undersøgelsesresultatet og for undgå at manglende samarbejde belønnes, anses det for hensigtsmæssigt at fastlægge en restudligningstold på 8,2 %.
I. OPKRÆVNING AF DEN ENDELIGE TOLD
(72) I betragtning af omfanget af de udligningsberettigede subsidier for de eksporterende producenter og den alvorlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold til forordning (EF) nr. 1092/2000, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af termoplastisk styren-butadien-styrengummi henhørende under KN-kode ex 4002 19 00 og ex 4002 99 (Taric-kode: 4002 19 00 10, 4002 99 10 10 og 4002 99 90 91) og med oprindelse i Taiwan.
2. Den endelige udligningstold af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber, fastsættes til følgende:
TABELPOSITION
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1092/2000 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold for import med oprindelse i Taiwan, opkræves med den endeligt fastsatte toldsats. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over satsen for den endelige udligningstold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2000.
A Tanács 1994/2000/EK rendelete
(2000. szeptember 18.)
végleges kiegyenlítő vám bevezetéséről és a Tajvanról származó termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumi behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező szubvencionált importtal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 14. és 15. cikkére,
tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal történt konzultáció után benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1) A Bizottság 1092/2000/EK rendeletével [2] (a továbbiakban "ideiglenes vámrendelet") az ex40021900 és ex400299 KN-kód alá tartozó, Tajvanról a Közösségbe importált termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumira (a továbbiakban "SBS") ideiglenes kiegyenlítő vámot vetettek ki.
(2) Egy párhuzamosan elvégzett dömpingellenes vizsgálat eredményeként az 1091/2000/EK bizottsági rendelettel [3] ideiglenes dömpingellenes vámot vetettek ki a Tajvanról származó SBS Közösségbe történő importjára.
B. TOVÁBBI ELJÁRÁS
(3) Azon lényeges tények és mérlegelések ismertetése után, amelyek alapján az ideiglenes intézkedések bevezetéséről döntöttek, több érdekelt fél észrevételt nyújtott be írásban. A 2026/97/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban "alaprendelet") 11. cikke (5) bekezdésével összhangban minden meghallgatást kérvényező érdekelt fél lehetőséget kapott a Bizottság által történő meghallgatásra.
(4) A Bizottság a végleges ténymegállapításhoz szükségesnek ítélt minden információt beszerzett és megvizsgált.
(5) Minden felet tájékoztattak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján tervezték ajánlani a Tajvanról származó SBS importjára végleges kiegyenlítő vám kivetését, és az ilyen importra kivetett ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését.
Továbbá ezen értesítés után határidőt biztosítottak számukra észrevételeik megtételére.
(6) Az érdekelt felek szóbeli és írásos észrevételeit megvizsgálták, és ha azok helyénvalóak voltak, figyelembe vették őket a végleges ténymegállapításnál.
(7) Az ideiglenes ténymegállapításnak az azóta begyűjtött információk alapján történő felülvizsgálata során arra a következtetésre jutottak, hogy az ideiglenes rendelkezésben ismertetett lényeges megállapításokat meg kell erősíteni.
C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8) Az érintett termék a termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumi, amely jelenleg az ex40021900 és ex400299 KN-kód alá tartozik.
(9) Egy közösségi importőr azt állította, hogy a Tajvanról importált SBS rugalmasság és ellenállóság tekintetében eltér a Közösségben előállított SBS-től. A Bizottság vizsgálata azonban kimutatta, a tajvani termelők többféle típusú olyan SBS-t állítanak elő, amelyeknek az összetétele megegyezik a Közösségben gyártott típusokéval. A vizsgálat továbbá azt is kimutatta, hogy bár egy vállalat esetében a Tajvanon gyártott, a Közösségbe 1995-ben és 1996-ban importált SBS minősége rosszabb lehetett, mert a vállalat akkor kezdte meg az SBS gyártását, de ennek az SBS-nek a minősége gyorsan elérte a Közösségben gyártott SBS-hez hasonló szintet. Végül a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi felhasználók nem találnak minőségi különbséget a Tajvanon és a Közösségben előállított SBS között. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról importált SBS és a Közösségben előállított SBS azonos tulajdonságokkal rendelkezik, és azonos minőségű.
(10) Egy másik közösségi importőr úgy vélte, hogy a száraz és olajjal hígított SBS-t két különböző terméknek kell tekinteni, mivel azokat más iparágak használják. Több SBS termelő és felhasználó azonban arról biztosította a Bizottságot, hogy a Közösségben sok, különösen cipőipari felhasználó nem tesz különbséget a száraz és az olajjal hígított SBS között. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a száraz és az olajjal hígított SBS piaca nem különbözethető meg egymástól.
(11) Ugyanez a vállalat azt is állította, hogy a száraz és olajjal hígított SBS majdnem azonos más olyan termékekkel, mint a sztirol-izoprén-sztirol (a továbbiakban "SIS"), amelyet szintén az SBS termelői állítanak elő a Közösségben. Ez a vállalat úgy vélte, hogy nem indokolt az SBS-t ezektől az egyéb termékektől megkülönböztetni. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a száraz és olajjal hígított SBS fizikailag egyaránt butadiénből és sztirolból áll, és az egyetlen különbség köztük a gyártási folyamat végén az olaj hozzáadása. Ez a fizikai összetétel az SBS-t egyértelműen megkülönbözteti más termékektől, például a SIS-től. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a száraz és olajjal hígított SBS-t e vizsgálat céljából az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében egy külön terméknek kell tekinteni.
(12) Mivel más érveket nem hoztak fel, az ideiglenes vámrendelet (15)-(18) preambulumbekezdésében ismertetett ténymegállapítások megerősítést nyernek.
D. TÁMOGATÁSOK
(13) Az ideiglenes vámrendeletben az exportáló termelők által igénybevett értékkiegyenlítő támogatásokról szóló ténymegállapítások végleges megerősítést nyernek, amennyiben ez a rendelet ennek ellenkezőjét nem állapítja meg.
I. ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK
1. A piacon szokásos kereskedelmi kamatláb kiszámítása
(14) Ideiglenesen határozat született arról, hogy e vizsgálat céljából 9 %-os általános kamatlábat kell alkalmazni. Ezt a százalékot a vizsgálat alatt beszerzett olyan információk alapján határozták meg, amelyeket erre a célra megfelelőnek találtak. A tajvani kormány (a továbbiakban "TK") kétségbe vonta ennek a százaléknak a megbízhatóságát.
(15) A panasz nyomán a Bizottság az általános kamatlábat újraszámította. Az adott referencia-kamatlábat 7,99 %-ban határozták meg, mint a vizsgált időszakban nyolc vezető tajvani bank által alkalmazott kereskedelmi kamatlábak átlaga. Ezek a kamatlábak nyilvánosak, és a Kínai Köztársaság Központi Bankjának Gazdasági Kutatási Osztálya által közzétett havi pénzügyi statisztikákban szerepelnek.
2. A kamatláb alkalmazása a támogatás összegének kiszámításakor
(16) A TK véleménye szerint az a módszer, amellyel a kamatot a támogatás névértékéhez hozzáadják, nem alkalmazható az állítólagos támogatásokra adójóváírás formájában, mivel a vállalatok által igényelt adójóváírásokat csak a következő év március 31-én esedékes éves adóbevallásban lehet igénybe venni. A TK ezért úgy vélte, hogy a vállalatoknak ez előtt az időpont előtt nem nyújtanak semmilyen kedvezményt.
(17) Erre az érvre meg kell jegyezni, hogy mivel a kedvezményt a minden évben fizetendő közvetlen adó csökkentése jelenti, a kedvezményt minden évben újra nyújtják. Ezért a kedvezménybe tartoznak ugyancsak azok a kamatok, amelyeket a kedvezményezettnek nem kell kifizetnie, mivel az ezzel az adókedvezménnyel megegyező összeget nem a kereskedelmi piacon kell kölcsönvennie.
II. EGYÉNI SZABÁLYOZÁSOK
1. Kedvezményes kamatozású hitelek: ösztönző intézkedések az automatizáció támogatására és a környezetszennyezés megakadályozására
(18) Ezek a szabályozások az ideiglenes vámrendelet (32)-(41) preambulumbekezdésében szerepelnek. Ezek alapjául az ipar modernizálásáról szóló alapszabály ("Statute for Upgrading Industries", a továbbiakban "SUI") 21. cikke (1) bekezdése szolgál.
(19) A TK véleménye szerint ezek a kölcsönök szinte minden tajvani vállalkozó számára általánosan rendelkezésre állnak, és ezért nem specifikusak, és ennek megfelelően nem jöhetnek számításba a kiegyenlítő intézkedéseknél. A TK azt állítja, hogy ezek a kölcsönök nem korlátozódnak bizonyos vállalatokra, és az odaítélési kritériumok objektívek.
(20) Ezen érveket illetően azt állapították meg, hogy a tajvani hatóságok a hozzáférést "az ipar modernizálásával vagy az ipar szerkezetének javításával kapcsolatos olyan fontos vállalatokba vagy projektekbe történő beruházásokra" korlátozzák, amelyek "összhangban állnak a kormánynak az ipar stabil fejlődését támogató iparpolitikájával" (a SUI 21. cikke). Ennek a cikknek az előírásai annyiban nem tekinthetőek objektívnek, hogy a kritériumok se nem semlegesek, se nem gazdasági jellegűek, és horizontálisan nem alkalmazhatóak, mivel előre ismert, hogy bizonyos vállalatoknak nagyobb az esélye ilyen kölcsön megszerzésére, csupán mert egy adott iparágban tevékenykednek. Ezért egyes ágazatok elkerülhetetlenül több előnyt élveznek ebből a szabályozásból, mint mások. Ezért a fent említett érveket elutasítják.
(21) Következtetésképp ez a szabályozás specifikusnak tekinthető, mivel az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontja értelmében bizonyos vállalatokra korlátozódik. Ezért az ideiglenes vámrendelet (37) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítások megerősítést nyernek.
A támogatás összegének kiszámítása
(22) Az exportáló termelők előnyei az ideiglenes vámrendelet (38)-(40) preambulumbekezdésében ismertetett módon kerültek kiszámításra.
(23) Az ideiglenes vámrendeletben említett két vállalat kedvezményei 0,07 %-ot tettek ki. Az alkalmazott kamatláb módosítása miatt ez most a Chi Mei részére 0,06 %-ra csökken.
2. Importvám-mentesség: új berendezés és környezetvédelem célját szolgáló berendezés vásárlása
(24) Ezen állítólagos kiegyenlítőtámogatás-szabályozás jogi alapja a Kínai Népköztársaság Import Vámtarifa és Import- és Exportáruk Besorolása (a továbbiakban "Vámtarifa") 84. fejezetének 3. és 9. kiegészítő megjegyzései, a 85. fejezet 4. és 5. kiegészítő megjegyzései, és a 90. fejezet 1. és 2. kiegészítő megjegyzései.
(25) A TK véleménye szerint, ez a vámszabályozás nem felel meg a támogatásnak az alaprendelet 2. cikkében ismertetett egyik meghatározásának sem, mivel nincs szó közvetlen pénzátutalásról, nem bocsájtanak rendelkezésre árukat vagy szolgáltatásokat, és nincs ár-, vagy jövedelemtámogatás. Ezt az érvelést el kell utasítani, mivel ez a szabályozás az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) ii. pontjával összhangban a TK pénzügyi hozzájárulása az egyébként fizetendő importvám mértékével megegyező, és a kedvezményt ezáltal nyújtják.
(26) A TK továbbá azt állította, hogy ezt az ideiglenes vámrendelet (44)-(54) preambulumbekezdésében ismertetett szabályozást a belföldi vámelőírások rendes részeként kezelik. Még ha a vámszabályozás támogatás is lenne, nem vezethet kiegyenlítő intézkedésekhez az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint.
(27) Különösen azt adták elő, hogy minden olyan tajvani vállalat, amely belföldön nem gyártott berendezést kíván vásárolni, igényelheti az importvám alóli mentességet, emiatt a szabályozás nem tekinthető specifikusnak, mert az ilyen mentességgel élni kívánó vállalatok köre nem korlátozott, továbbá objektív és semleges kritériumok alapján kerül megállapításra.
(28) A Vámtarifa kiegészítő megjegyzéseit azért nem tekintik gazdasági jellegűnek és horizontálisan alkalmazhatónak az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, mivel a szabályozást csak bizonyos vállalatok vehetik igénybe. Támogatást csak olyan bejegyzett és minősített gyártók vagy műszaki szolgáltatásokat nyújtó cégek kaphatnak, amelyek ezt a szabályozást arra veszik igénybe, hogy a Vámtarifa specifikus fejezetei alá tartozó olyan gépeket, berendezéseket és szerszámokat hozzanak be, amelyek a következő célokra használhatóak: a levegő- és vízszennyezés megelőzése, zaj vagy rezgés csillapítása, környezetvédelmi vizsgálatok és tesztek, vagy hulladékfeldolgozás, kutatás, fejlesztés és elemzések.
(29) A fenti érvek elutasításra kerülnek, és az ideiglenes vámrendelet (52) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítások megerősítést nyernek.
A támogatás összegének kiszámítása
(30) Az exportáló termelők által igénybevett kedvezmények azon módszer szerint kerültek kiszámításra, amely az ideiglenes vámrendelet (53) preambulumbekezdésében került ismertetésre.
(31) A két exportáló vállalat által igénybevett kedvezmény 0,05 %, illetve 0,04 %.
3. Importvám-mentesség: nyersanyagok importja
(32) Ez az állítólagos kiegyenlítőtámogatás-szabályozás az ideiglenes vámrendelet (55)-(60) preambulumbekezdésében került ismertetésre, és jogalapját a Vámtarifa 29. fejezetének 6. kiegészítő megjegyzése adja.
(33) A TK véleménye szerint ez a vámszabályozás nem felel meg a támogatásnak az alaprendelet 2. cikkében ismertetett egyik meghatározásának sem, mivel nincs szó közvetlen pénzátutalásról, nem bocsátanak rendelkezésre árukat vagy szolgáltatásokat, és nincs ár- vagy jövedelemtámogatás. Ezt az érvelést el kell utasítani, mivel ez a szabályozás az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjával összhangban a TK pénzügyi hozzájárulása az egyébként fizetendő importvám mértékével megegyező, és a kedvezményt ezáltal nyújtják.
(34) A TK véleménye szerint a szabályozás a tajvani vámelőírások rendes részének tekinthető. Még ha támogatás is lenne, az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint akkor sem vezethet kiegyenlítő intézkedésekhez.
(35) Azt állították, hogy a belföldi piacon nem előállított, vagy elegendő mennyiségben rendelkezésre nem álló nyersanyagok importjára vonatkozó importvám-mentesség valójában nem korlátozódik bizonyos vállalatokra, mivel e mentesség odaítélésének kritériumai objektívek és semlegesek.
(36) Ez a szabályozás kifejezetten bizonyos olyan termelőkre korlátozódik, akikre a "gyárigazgatási szabályok" vonatkoznak, és csak bizonyos általuk importált nyersanyagokra, ebben az esetben olyan vegyszerekre érvényes, amelyeket kizárólag műanyagok, műszálak, gumi, és közbenső petrolkémiai termékek kémiai reakció útján történő előállításakor használnak, és csak akkor, ha ezeket a termékeket még nem, vagy nem kellő mennyiségben gyártják Tajvanon. Ezért ez a szabályozás a Bizottság véleménye szerint kifejezetten azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek megfelelnek a Vámtarifa specifikus kiegészítő megjegyzésében foglalt feltételeknek. Ezek a feltételek nem tekinthetők semlegesnek, gazdasági jellegűnek és horizontálisan alkalmazhatónak.
(37) Egy exportőr megjegyezte, hogy szemmel láthatóan minden számítás vállalati szinten készült, a nyersanyagok behozatalivám-mentességének kivételével; ezért úgy érvelt, hogy a támogatás szintjét is vállalati szinten kell kalkulálni.
(38) Erre az érvre válaszként le kell szögezni, hogyha egy támogatás kedvezménye egy adott termékre korlátozódik, akkor a támogatás összegének elosztásakor kizárólag ennek az árunak az eladását (vagy exportját) kell alapul venni. Más esetben a kedvezményezett összes értékesítését (vagy exportját) kell alapul venni.
(39) Amint azt a vállalatok joggal megjegyezték, a Bizottság ezt a munkamódszert követte a nyersanyagokra vonatkozó behozatali vám alóli mentesség kiszámításakor. Ebben az adott esetben csak az adott árura vonatkoztak kedvezmények, ezért a megfelelő eladásokat vették alapul. Minden egyéb ismertetett szabályozásnál megállapítást nyert, hogy a kedvezmények nem korlátozódtak egy adott árura, és ezért az összes értékesítést vették alapul.
(40) Ezért az ideiglenes vámrendelet (60) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítás megerősítést nyer.
A támogatás összegének kiszámítása
(41) Az exportáló termelők által igénybevett kedvezmények az ideiglenes vámrendelet (62) preambulumbekezdésében ismertetett módon kerültek kiszámításra.
(42) A két érintett exportáló cég által igénybevett kedvezmények 0,61-0,97 % között volt.
4. Adójóváírások és adómentesség
(43) Mivel ezekkel a szabályozásokkal kapcsolatban nem voltak észrevételek, az ideiglenes vámrendelet (22)-(31) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.
5. A kiegyenlíthető támogatások összege
(44) A támogatás mértéke az együttműködő, belföldi vállalatok részére a következő:
| Chi Mei vállalat | Lee Chang Yung vegyipari vállalat |
adójóváírások és adómentességek | 0,42 % | 0,32 % |
kedvezményes kamatozású hitel | 0,06 % | 0,07 % |
importvám-mentesség | 1,02 % | 0,65 % |
Támogatás teljes összege | 1,50 % | 1,04 % |
E. KÁR
1. A közösségi iparág meghatározása
(45) Mivel nem érkeztek észrevételek a közösségi iparág meghatározását illetően, az ideiglenes vámrendelet (67) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
2. Fogyasztás a Közösségben
(46) Mivel nem voltak észrevételek a közösségi fogyasztásról, az ideiglenes vámrendelet (68) preambulumbekezdésében szereplő becslés ezennel megerősítést nyer.
3. SBS-import Tajvanról a Közösségbe
a) Import volumene, piaci részesedés, és átlagos importár
(47) Mivel nem érkezett észrevétel a Tajvanról a Közösségbe történő import volumenével, piaci részesedéssel és az import átlagárával kapcsolatban, az ideiglenes vámrendelet (69)-(72) preambulumbekezdésében jelzett becslések megerősítést nyernek.
b) Ár-alákínálás
(48) Emlékeztetnek arra, hogy az alákínálás ideiglenesen lett megállapítva az exportár (CIF közösségi határparitásos ár, vám fizetve), és a közösségi ipar által felszámított (gyártelepi ár) árak közötti összehasonlítás alapján. A hasonló terméktípusokra számított eladási árak azok az árak, amelyeket független vevőknek számláznak le az árengedmények és rabattok levonása után.
(49) A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyes észrevételek a különféle terméktípusok összehasonlíthatóságával voltak kapcsolatosak, de úgy találták, hogy a Tajvanról importált SBS és a Közösségben gyártott SBS azonos jellemzőket mutat.
(50) Ezek az észrevételek nem érintették az ideiglenes rendelet következtetéseit, amelynek következtében az átlagos ár-alákínálási árrés 12,3 %, a közösségi iparág átlagos eladási árának százalékában kifejezve.
4. A közösségi iparág gazdasági helyzete
(51) Egy közösségi importőr utalt arra, hogy az 1995. évre vonatkozóan nem számították ki a készleteket és a nyereségességet. Az ideiglenes vámrendelet (81) és (82) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a készletekre és nyereségességre vonatkozóan nem lehetett pontos adatokat megadni, mivel az egyik vállalat számlázási rendszerét változtatta meg, egy másik vállalat pedig szerkezetét módosította. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a nyereségesség magasabb volt 1995-ben, mint 1996-ban. Ez megerősíti azt a végkövetkeztetést, hogy kárról van szó.
(52) Mivel más észrevétel nem érkezett a közösségi iparágra vonatkozó gyártási, kapacitási adatokkal, értékesítési volumennel, eladási árral, piaci részesedéssel, készletekkel, nyereségességgel, beruházásokkal és foglalkoztatással kapcsolatban, a vámrendelet (76)-(84) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
(53) A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a Közösség iparága jelentős kárt szenvedett az ideiglenes vámrendelet (90) preambulumbekezdésében foglaltak szerint.
F. A KÁR OKA
1. A támogatott import hatása
(54) A TK és egy közösségi importőr érvelése szerint a közösségi iparág piaci részesedésének magas szintje (a vizsgálati időszakban 89 %) azt mutatja, hogy a közösségi iparág nem szenvedhetett kárt a tajvani import miatt, amelynek a piaci részesedése sokkal kisebb (6,1 %) volt. Ebben az esetben megállapítást nyert, hogy a tajvani import a verseny által meghatározott, átlátható piacon erős nyomást gyakorolva az árakra (12,3 % alákínálás a vizsgálati időszakban), jelentős nyomást gyakorolt a közösségi iparágra. Piaci részesedésének megtartása érdekében a közösségi iparágnak követnie kellett a csökkenő ártrendet (a vizsgálati időszak és 1995. között - 47 %). Ennek eredményeként a közösségi iparág súlyos veszteségeket szenvedett (a nyereségesség 1996 és a vizsgálati időszak között + 14,9 %-ról - 9,8 %-ra csökkent). Végül arra a következtetésre jutottak, hogy a Közösség teljes iparágának magas piaci részesedése nem védte meg a Közösséget a tisztességtelen támogatásban részesülő tajvani verseny ellen, és hogy a tajvani import által az árakra gyakorolt nyomás miatt ezen iparág jelentős kárt szenvedett.
2. Egyéb tényezők
(55) A TK azt állította, hogy a közösségi termelők intenzívebb beruházási tevékenysége fokozta a versenyt e termelők között, és ez okozta a kárt. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a beruházások ingadoznak 1995 óta az ideiglenes vámrendelet 83. preambulumbekezdésében foglaltak szerint, és a TK állításaival szemben nem mutatnak növekedő tendenciát. A beruházások meglehetősen alacsony szinten maradtak, és a gépek folyamatos rendes modernizálására korlátozódtak. A legfontosabb beruházásokat a termelők 1995 előtt eszközölték, amikor létrehozták termelőüzemeiket.
(56) A TK azt is állította, hogy a Közösség iparága által elszenvedett kárt okozhatta a nyersanyagok árának emelkedése. A nyersanyagok ára azonban az ideiglenes vámrendelet (108) preambulumbekezdésében foglaltak szerint ingadozik 1995 óta, és nem mutat semmilyen egyértelmű tendenciát. Sokkal inkább valószínű, hogy az ingadozások ciklikus jellegűek, és ezért az SBS-árak 1995 utáni állandó csökkenésére ez nem elfogadható magyarázat.
(57) Egy közösségi importőr azt állította, hogy a Közösség iparága által elszenvedett kárt a gyártási és eladási költségek és az általános adminisztrációs költségek növekedése okozhatta. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy míg ezek a költségek nagyjából azonos szinten maradtak az 1995 és 1999 közötti időszakban, a közösségi termelők eladásainak értéke az árcsökkenés miatt jelentősen (39 %-al) csökkent.
3. Következtetés
(58) Mivel a közösségi iparág által elszenvedett kár okát tekintve további észrevételek nem érkeztek, megerősítést nyer az a következtetés, hogy az SBS Tajvanról történő importja kárt okozott a közösségi iparágnak az ideiglenes vámrendelet (110) és (111) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően.
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. A közösségi iparág érdeke
(59) Mivel nem érkezett észrevétel a közösségi iparág érdekével kapcsolatban, az ideiglenes vámrendelet (113)-(117) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
2. A felhasználókra gyakorolt hatás
(60) Az ideiglenes intézkedéseket bevezető rendelet meghozatala után két közösségi importőr aggodalmát fejezte ki a kiegyenlítő intézkedések saját vásárlóira gyakorolt hatását illetően. Meg kell jegyezni, ezen vállalatok egyike egy olyan tajvani termelőtől importált, aki nem vett részt ebben a vizsgálatban, és ennél az importőrnél az ideiglenes halmozott támogatás és dömpingellenes vám 28,2 %-ot tett ki. Ha azonban végleges intézkedéseket vezetnek be, akkor minden importőrnek lehetősége lesz arra, hogy közösségi termelőktől, egy együttműködő tajvani termelőtől vagy más olyan forrásból vásároljon SBS-t, melyet nem érintenek az intézkedések.
(61) Ennek következtében arra lehet számítani, hogy a végleges intézkedésekkel okozott átlagos áremelkedésnek 1,1 %-nak kellene lennie. A vizsgálat megerősítette, hogy egy ilyen áremelkedés valószínűleg korlátozott hatást gyakorolna a felhasználókra. A vámok több olyan jellemző felhasználóra gyakorolt hatását vizsgálták, akiknél a gyártási költségek 40 %-át az SBS tette ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések bevezetése a gyártás SBS-sel kapcsolatos részében a nyereségesség átlagosan 0,3 %-al csökkenne.
(62) Továbbá, mivel a legtöbb közösségi felhasználó az SBS-t főleg közösségi termelőktől veszi, ezek a cégek beszerzéseik többségénél nem tapasztalnának semmilyen áremelkedést.
(63) Végül, mivel a közösségi importőrök nem hoztak fel további bizonyítékot, és mivel közösségi felhasználók nem tettek további megjegyzéseket, az ideiglenes vámrendelet (123) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
3. Következtetés
(64) A közösségi érdek meghatározását illető új érvek nem cáfolják azt a következtetést, hogy a kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellen nem szólnak kényszerítő okok. Az ideiglenes ténymegállapítások ezért megerősítést nyernek.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
(65) A támogatás, a kár, a kár oka és a közösségi érdek tekintetében levont következtetéseket illetően végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni, hogy elkerülhető legyen, hogy a közösségi iparágat további kár érje a Tajvanról érkező támogatott import miatt.
1. A kár megszüntetésének szintje
(66) Az ideiglenes vámrendelet (127) preambulumbekezdésének magyarázata szerint a kárt nem okozó árszint úgy került meghatározásra, hogy a közösségi iparág értékesítési árához hozzáadták annak tényleges, átlagos veszteségét, valamint egy 8 %-os haszonkulcsot, amely lehetővé teszi, hogy a közösségi iparág fedezze gyártási költségeit, és olyan méltányos nyereségre tegyen szert, amelyet akkor realizálna, ha az adott országból nem lenne támogatott import.
2. A vám formája és szintje
(67) Az alaprendelet 24. cikke (1) bekezdésével összhangban egyetlen árura sem lehet egyidejűleg dömpingellenes vámot és kiegyenlítő vámot kivetni ugyanabban a helyzetben, amely dömping vagy exporttámogatás eredménye. Az ezen eljárás által érintett támogatásszabályozásoknál az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében nem exporttámogatásról van szó. Ezek a támogatások hatással vannak az exportárakra, és az exportáló termelők belföldi áraira, de nem érintik a dömpingkülönbözetet.
(68) Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével összhangban a kiegyenlítő vámnak meg kell egyeznie a támogatáskülönbözettel, feltéve, hogy a kárkülönbözet nem alacsonyabb.
(69) A tajvani együttműködő termelők számára ennek megfelelően a következő kiegyenlítő vámot állapították meg:
- Chi Mei vállalat | 1,5 % |
- Lee Chang Yung vegyipari vállalat | 1,0 % |
(70) Az ideiglenes vámrendelet (129) preambulumbekezdésének magyarázata szerint a két együttműködő exportáló vállalat a vizsgálati időszakban a Tajvanról származó, az Európai Közösségbe importált SBS kevesebb mint 30 %-át szállította.
(71) A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködésben részt nem vevő termelők kiegyenlítő támogatást vehetnek igénybe. Feltételezik, hogy az együttműködési készség hiánya arra vezethető vissza, hogy az adott termelők által igénybe vett és élvezett kiegyenlítő támogatás a de minimis feletti. Az alaprendelet 28. cikkével összhangban, a panaszban szereplő információk és a vizsgálat ténymegállapításai alapján, valamint azért, hogy az együttműködési készséget növeljék, a kiegyenlítő maradványvámot 8,2 %-ban állapítják meg.
I. AZ IDEIGLENES VÁM BESZEDÉSE
(72) Az exportáló termelők számára megállapított kiegyenlítő támogatások összegét, és a Közösség iparágát ért kár súlyosságát tekintve az 1092/2000/EK rendelet szerint az ideiglenes kiegyenlítő vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni a végleges vám összegében,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az ex40021900 és ex400299 (TARIC kód: 4002190010, 4002991010 és 4002999091) KN-kód alá tartozó és Tajvanról származó termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumira végleges kiegyenlítő vám kerül kivetésre.
(2) Az alábbi vállalatok által gyártott termékekre a végleges kiegyenlítő vám, a közösségi határparitásos nettó árra alkalmazva vámolás előtt, a következő:
Vámtétel | | Vállalat | TARIC kiegészítő kód |
Chi Mei vállalat, Tainan, Tajvan | 1,5 % | A127 |
Lee Chang Yung vegyipari vállalat, Taipei, Tajvan | 1,0 % | A128 |
Minden más tajvani vállalat | 8,2 % | A999 |
(3) Ellenkező rendelkezés hiányában a hatályos vámtételeket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1092/2000/EK rendelettel a Tajvanról származó importra kivetett ideiglenes kiegyenlítő vámmal biztosított összegek a végleges vámtételek összegében kerülnek beszedésre. A végleges kiegyenlítő vámot meghaladó biztosítékok visszafizetésre kerülnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2000. szeptember 18-án.