RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 654/2008
af 29. april 2008
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvidet til også at omfatte import af cumarin afsendt fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia, og uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien, Thailand, Indonesien eller Malaysia eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, artikel 11, stk. 2, artikel 8 og 13,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 769/2002 (2) en endelig antidumpingtold på 3 479 EUR pr. ton på importen af cumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina og udvidede ved Rådets forordning (EF) nr. 2272/2004 (3) den endelige antidumpingtold til også at omfatte importen af cumarin afsendt fra Indien og Thailand og ved Rådets forordning (EF) nr. 1650/2006 (4) importen af cumarin afsendt fra Indonesien og Malaysia.
(2)
Kommissionen godtog ved en afgørelse (5) af 3. januar 2005 et tilsagn afgivet af en indisk producent i forbindelse med undersøgelsen af den påståede omgåelse af antidumpingforanstaltninger ved import af cumarin afsendt fra Indien eller Thailand.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen blev indgivet den 8. februar 2007 af European Chemical Industry Council (CEFIC) (i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af den eneste EF-producent, som tegner sig for den samlede EF-produktion af cumarin.
(4)
Ansøgeren hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for: a) at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen, og b) at importen til Fællesskabet af den pågældende vare fra Folkerepublikken Kina er fortsat i betydelige mængder til dumpede priser.
(5)
Det blev også påstået, at mængderne af og priserne på den pågældende importerede vare fortsat bl.a. har haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, hvilket har haft betydelige negative følger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation og beskæftigelse.
(6)
Ansøgeren påpegede desuden, at eksportørerne/producenterne af den pågældende vare i Folkerepublikken Kina i den periode, hvor der var indført foranstaltninger, undergravede disse foranstaltninger gennem en omgåelsespraksis, der blev imødegået ved udvidelsen af foranstaltningerne i Rådets forordning (EF) nr. 2272/2004 og Rådets forordning (EF) nr. 1650/2006.
3. Indledning
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende (6).
4. Undersøgelsesperiode
(8)
Den periode, der blev anvendt til den fornyede undersøgelse af, om der fortsat eller på ny ville forekomme dumping og skade, omfattede perioden fra den 1. april 2006 til 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for en vurdering af, om der fortsat eller på ny ville forekomme skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den undersøgte periode«).
5. Parter, som var berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EF-producent, de eksporterende producenter i Kina og deres repræsentanter, de kinesiske myndigheder og de importører, brugere og sammenslutninger, som, den vidste, var berørte af sagen, om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen sendte spørgeskemaer til eksporterende producenter, en producent i Indien (referenceland, jf. betragtning 26), den eneste producent i Fællesskabet, importører og brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af undersøgelsen.
(10)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, der er involveret i denne procedure, blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med cumarin i undersøgelsesperioden som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. To virksomheder i Folkerepublikken Kina besvarede stikprøvespørgeskemaet, men kun én gav udtryk for vilje til at samarbejde og besvarede dumpingspørgeskemaet. Det var:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
EF-producenten og fire importører/brugere besvarede spørgeskemaerne. For så vidt angår referencelandet, nægtede den indiske producent, som Kommissionens tjenestegrene henvendte sig til, at samarbejde.
6. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastlægge sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade og Fællesskabets interesser. Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
(13)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EF-producent:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Frankrig
Importører/brugere:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Tyskland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. cumarin, et hvidligt krystallinsk pulver med en karakteristisk duft af nyslået hø. Det anvendes hovedsageligt som kemisk aromastof og som fikseringsmiddel i forbindelse med fremstillingen af duftforbindelser, der anvendes til fremstilling af rensemidler, kosmetik og parfumer.
(15)
Cumarin var oprindeligt et naturprodukt udvundet af tonkabønner, men fremstilles nu syntetisk. Det kan fremstilles ved en synteseproces ud fra phenol via salicylaldehyd (Perkins reaktion) eller ud fra orthocresol (Raschigs reaktion). Cumarins vigtigste fysiske egenskab er produktets renhed, hvor smeltepunktet benyttes som indikator. Cumarin af standardkvalitet, som afsættes i Fællesskabet, har et smeltepunkt på mellem 68 °C og 70 °C, hvilket svarer til en renhedsgrad på 99 %.
(16)
Den pågældende vare henhører under KN-kode ex 2932 21 00.
2. Samme vare
(17)
Som i den oprindelige undersøgelse konstateredes det, at cumarin eksporteret til Fællesskabet fra Kina såvel som cumarin fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet faktisk har identiske fysiske egenskaber og anvendelser og således er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Generelle spørgsmål
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og om foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, blev der anvendt samme metode som i den oprindelige undersøgelse. Da en udløbsundersøgelse ikke kræver en undersøgelse af ændrede omstændigheder, blev det ikke undersøgt på ny, om producenterne var berettigede til markedsøkonomisk behandling.
(20)
Ifølge statistiske data blev der importeret ca. 214 tons til EU fra alle kilder, heraf ca. 137 tons med oprindelse i Kina, svarende til ca. 20 % af forbruget i EU.
2. Stikprøver (eksportører) og samarbejde
(21)
I forbindelse med den tidligere undersøgelse, hvis resultater blev offentliggjort i maj 2002, udviste de kinesiske eksporterende producenter som bekendt ikke samarbejdsvilje og blev hverken indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.
(22)
Der blev udsendt stikprøvespørgeskemaer til 21 mulige producenter/eksportører i Kina, men kun to virksomheder reagerede, og kun den ene samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og udfyldte et spørgeskema; stikprøver havde derfor ingen berettigelse. Den ene besvarelse dækkede ca. 5 % af importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Den kinesiske samarbejdspartner tegnede sig for ca. 17 % af den samlede kinesiske kapacitet.
(23)
I lyset af det yderst beskedne samarbejde og det forhold, at en enkelt virksomhed ikke var repræsentativ for hele markedet og produktionen i Kina, blev det fastslået, at der ikke kunne indhentes pålidelige oplysninger om importen af den pågældende vare til EF i undersøgelsesperioden direkte fra de eksporterende producenter. Under disse omstændigheder gjorde Kommissionen brug af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. KN-kode-data, jf. grundforordningens artikel 18. Alligevel blev oplysningerne i den ene spørgeskemabesvarelse i videst muligt omfang anvendt til at krydstjekke de resultater, man nåede frem til på grundlag af de foreliggende oplysninger, jf. artikel 18.
(24)
Det konstateredes, at KN-kode-dataene var de bedste foreliggende oplysninger for de fleste aspekter ved undersøgelsen. Taric-data og oplysninger indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, bekræftede KN-kode-tallenes nøjagtighed.
(25)
I de tilfælde, det var berettiget, blev oplysninger om eksportpriser fra samarbejdende producenter og kinesiske eksportstatistikker (der også omfattede andre varer end den pågældende), som Kommissionen havde adgang til, anvendt som supplement.
3. Referenceland
(26)
Cumarin er et duftstof, som kun fremstilles i ganske få lande i verden, og udvalget var derfor yderst begrænset, da der skulle findes et referenceland. Ifølge de oplysninger, der var tilgængelige i forbindelse med undersøgelsen, var de eneste producerende lande i undersøgelsesperioden Frankrig, Kina og Indien. USA blev anvendt i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse, men virksomheden havde indstillet produktionen i mellemtiden. Indien blev foreslået i indledningsmeddelelsen, men ingen indiske producenter indvilligede i at samarbejde.
(27)
I lyset af disse resultater var det nødvendigt at fastsætte den normale værdi »på ethvert andet rimeligt grundlag«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Det skønnedes at være rimeligt at anvende EF-erhvervsgrenens oplysninger til et sådant formål.
4. Dumping i undersøgelsesperioden
(28)
Af de årsager, som er forklaret i betragtning 23, blev dumpingmargenerne beregnet ved hjælp af KN-kode-data, som blev krydstjekket med oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina. Eksportpriserne for importen fra Kina blev justeret for at sikre, at de kunne sammenlignes med den normale værdi. Justeringerne sikrede, at beregningerne blev foretaget ab fabrik, og differencen mellem eksportprisen og den normale værdi blev udtrykt i procent af cif-prisen ved eksport. På det grundlag var dumpingmargenen på ca. 45 % i undersøgelsesperioden.
5. Prissammenligning
(29)
Det var tydeligt, at hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, så ville de kinesiske eksportører i høj grad føle sig tilskyndet til at sælge større mængder på det meget store EU-marked. Denne konklusion er baseret på følgende, som blev beregnet i forbindelse med undersøgelsen:
i)
I undersøgelsesperioden lå de kinesiske hjemmemarkedspriser 25 % under priserne på EU-markedet.
ii)
De kinesiske producenter sælger det meste af deres produktion på eksportmarkedet, fordi hjemmemarkedet ikke er stort nok til at aftage hele produktionen, og fordi hjemmemarkedspriserne svarer til dem, der kan opnås på markederne i tredjelande.
iii)
Priserne på EF-markedet var højere end de priser, de kinesiske eksporterende producenter opnåede ved eksport til tredjelande, hvilket kunne være et tegn på, at der også foregår dumping på markedet i andre tredjelande, og at producenterne i Kina i høj grad føler sig tilskyndet til at omdirigere eksporten til Fællesskabet.
6. Uudnyttet kapacitet og lagre i Kina
(30)
I forbindelse med den tidligere undersøgelse, som blev afsluttet i maj 2002, blev der konstateret en enorm forekomst af uudnyttet produktionskapacitet i Kina (mellem 50 og 60 % af produktionskapaciteten). På grund af den ringe samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side, forelå der kun meget få oplysninger i forbindelse med undersøgelsen af den nuværende uudnyttede kapacitet og de nuværende lagre i Kina.
(31)
Men ifølge spørgeskemabesvarelsen fra den eneste samarbejdende part havde denne virksomhed en betydelig uudnyttet kapacitet. Producenten havde et lager på ca. 500 tons ved udgangen af undersøgelsesperioden, svarende til mere end 70 % af EU-markedet i undersøgelsesperioden. I betragtning af at denne producent kun tegner sig for mellem 15-20 % af den kinesiske produktionskapacitet, findes der sandsynligvis endnu større lagre, som kunne trænge ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
7. Eventuel absorptionskapacitet på markedet i tredjelande eller på Kinas hjemmemarked
(32)
I betragtning af ovenstående prissammenligning og forekomsten af uudnyttet kapacitet og lagre kan det ikke hævdes, at den kinesiske produktion vil blive absorberet på markedet i tredjelande og Kinas hjemmemarked. Forbruget på markedet i tredjelande har nemlig været ret stabilt i de sidste ti år og forventes at blive ved med at være stabilt fremover. Med det i mente er det klart, at de kinesiske producenter sandsynligvis vil skulle fortsætte med at eksportere til Fællesskabet. EU-markedet er nemlig et af de mest attraktive markeder i verden, dels på grund af dets størrelse, men også på grund af de relativt høje priser, der kan opnås. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil de dumpingimportmængder, der omdirigeres til EU-markedet, blive endnu større.
8. Omgåelse
(33)
Som omtalt i betragtning 1 er de foranstaltninger, som er genstand for undersøgelsen, blevet udvidet til at omfatte Indien, Thailand, Malaysia og Indonesien som følge af en omgåelsesundersøgelse. Det viser den store interesse, der er blandt de kinesiske producenter i at komme ind på EF-markedet, og den vilje, der gør sig gældende, selv om der er indført antidumpingforanstaltninger. Omgåelsen underbygger derfor den konklusion, at større dumpingimportmængder med stor sandsynlighed vil vende tilbage til EF-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
9. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(35)
Den virksomhed, som ansøgeren repræsenterede, var den eneste producent af cumarin i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Denne EF-producent anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
E. ANALYSE AF SITUATIONEN I FÆLLESSKABET
1. Forbruget i Fællesskabet (7)
(36)
Den vare, som er genstand for den fornyede undersøgelse, udgør en del af en enkelt KN-kode. For at beregne den mængde varer under KN-koden, som ikke er den pågældende vare, har Kommissionens tjenestegrene sammenlignet KN-data med andre foreliggende statistiske kilder, jf. betragtning 23. Sammenligningen viste, at næsten 100 % af de varer, der importeres under denne kode, faktisk var den pågældende vare.
(37)
Forbruget i Fællesskabet blev derfor beregnet ved at lægge samtlige KN-kode-data om import til Fællesskabet sammen med EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet som angivet i spørgeskemabesvarelsen.
(38)
Tilsyneladende faldt det samlede forbrug af cumarin 8 % i den undersøgte periode, svarende til et fald indtil 2005 og derefter en stigning. Forbrugets omfang synes nu at have stabiliseret sig.
(39)
Forbruget i Fællesskabet har udviklet sig som følger:
Tabel 1
2003
2004
2005
2006
UP
Forbruget i Fællesskabet
(Indeks 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Import fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel
(40)
Som forklaret i betragtning 36 blev KN-kode 2932 21 00 anvendt som kilde til oplysninger om importen af den pågældende vare i Fællesskabet.
(41)
Med hensyn til importen fra Kina henledes opmærksomheden på beviserne for omgåelse, som forårsagede, at foranstaltningerne blev udvidet til også at omfatte import af cumarin fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia. Som følge af de antiomgåelsesforanstaltninger, der blev vedtaget, skete der et fald i importen med oprindelse i Kina og i import med oprindelse i Kina, men afsendt fra andre lande, i den undersøgte periode. Selv om importen af kinesisk oprindelse stadig er af betydeligt omfang, viser faldet, at antiomgåelsesforanstaltningerne var effektive.
(42)
Som forklaret i betragtning 38 faldt forbruget tilsyneladende i den betragtede periode. Importen fra Kina faldt endnu mere i forhold til forbruget, hvilket medførte et tab af markedsandele i Fællesskabet til fordel for EF-erhvervsgrenen. Importmængden fra tredjelande til Fællesskabet forblev uændret i den undersøgte periode.
Tabel 2
2003
2004
2005
2006
UP
Dumpingimportmængde
(Indeks 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Importmængde fra tredjelande
100
78
74,7
65,5
66,6
Dumpingimportens markedsandel
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
b) Priser
(43)
I hele den undersøgte periode lå de gennemsnitlige cif-priser for cumarin importeret fra Kina langt under EF-erhvervsgrenens priser.
3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
a) Produktion
(44)
EF-erhvervsgrenen blev nødt til at reducere produktionen af den pågældende vare med 25 % fra 2003 og indtil undersøgelsesperioden. Det hænger sammen med de salgsmængder, som EF-erhvervsgrenen mistede fra 2003 og fremefter på grund af omgåelse. Endvidere mistede den også salgsmængder i forbindelse med eksport til tredjelande, for her gjorde presset fra billig kinesisk eksport sig også gældende.
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(45)
Som forklaret i betragtning 36-39 var EF-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare i Fællesskabet ret stabilt i hele den undersøgte periode. Men i den samme periode oplevede EF-erhvervsgrenen et alvorligt fald i den mængde, der blev eksporteret til tredjelande. For at optimere kapacitetsudnyttelsen blev EF-erhvervsgrenen under disse omstændigheder nødt til at reducere kapaciteten. Alligevel fortsatte kapacitetsudnyttelsen med at være relativt lav.
Tabel 3
2003
2004
2005
2006
UP
Produktion
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Produktionskapacitet
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Kapacitetsudnyttelse
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Salget i Fællesskabet
(46)
EF-erhvervsgrenens salgsmængde i EU steg med 36 % i den undersøgte periode. Det var muligt, fordi foranstaltningerne blev udvidet til at omfatte en ny periode på fem år, og fordi omgåelsen blev fjernet på en effektiv måde. Derfor faldt importen fra Kina som forklaret i betragtning 41 i den samme periode. Importen fra Indien, det eneste andet kendte tredjeland, som producerer cumarin, var begrænset til den import, der var omfattet af tilsagnet.
d) Lagre
(47)
EF-erhvervsgrenens lagre blev reduceret i den undersøgte periode.
e) Markedsandele
(48)
EF-erhvervsgrenen vandt markedsandele i den undersøgte periode. Som forklaret i betragtning 41 og 42 var foranstaltningerne så effektive, at EF-erhvervsgrenen kunne genvinde markedsandele. Stigningen i markedsandele på 22 procentpoint i den undersøgte periode hænger klart sammen med, at omgåelsen blev fjernet.
f) Priser
(49)
Den gennemsnitlige nettosalgspris for cumarin på EF-markedet faldt med 10 % i 2004 sammenlignet med priserne i 2003. Efter 2004 steg priserne gradvist igen, men de nåede aldrig op på niveau med 2003-priserne i undersøgelsesperioden. Som forventet blev der således langt fra tale om en fuldstændig genopretning af priserne.
(50)
Prissituationen afspejler det stærke pres, som importen fra Kina udøver. I hele den betragtede periode lå de gennemsnitlige cif-priser på import fra Kina langt under EF-erhvervsgrenens priser. I undersøgelsesperioden, efter at foranstaltningerne var blevet indført, blev cumarin med oprindelse i Kina solgt til de samme priser som EF-erhvervsgrenens. På den måde har de kinesiske eksportpriser fungeret som et loft, der har tvunget EF-erhvervsgrenen til at justere dens priser i overensstemmelse hermed. Derfor er EF-erhvervsgrenens priser alvorligt trykkede, og erhvervsgrenen udviser ringe rentabilitet.
(51)
For at bestemme, om underbuddet for cumarin med oprindelse i Kina fortsatte, blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til uafhængige kunder sammenlignet med importpriserne, cif Fællesskabets grænse, ved at anvende KN-kode-data, jf. betragtning 23. Sammenligningen viste, at selv om priserne lå tæt på den ikke-skadevoldende pris, der var fastlagt for EF-erhvervsgrenen, indebar importen ikke underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser.
Tabel 4
2003
2004
2005
2006
UP
Lagre
100
50,3
31
20,9
3,7
EF-erhvervsgrenens markedsandele
100
98
136,5
149,3
148
Pris
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Rentabilitet
(52)
Rentabiliteten ved salg af den pågældende vare til uafhængige kunder i Fællesskabet viser sig lige netop at kunne betegnes som positiv i undersøgelsesperioden. Den vedblev med at være negativ fra 2004 og fremefter, med en beskeden forbedring fra 2006. Den begrænsede rentabilitet skyldes delvis de trykkede salgspriser, jf. betragtning 49 og 50, kombineret med en stigning i omkostningerne, navnlig prisen på råmaterialer. Øget produktivitet kunne kun delvis udligne disse faktorers negative indvirkning på rentabiliteten. Alt i alt lå fortjenesten langt under den normale fortjeneste i hele den betragtede periode.
h) Likviditet og evne til at rejse kapital
(53)
Udviklingen i EF-erhvervsgrenens likviditet i forbindelse med salget af den pågældende vare på EU-markedet afspejler rentabilitetsudviklingen. Det er værd at bemærke, at selv om likviditeten var lav, forblev den positiv i den undersøgte periode.
(54)
Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke har svært ved at rejse kapital, og at kapitaludgifterne var meget begrænsede i den undersøgte periode. Evnen til at rejse kapital kan dog ikke betragtes som en betydningsfuld indikator for denne undersøgelse, for EF-erhvervsgrenen er en stor gruppe, og produktionen af cumarin udgør kun en beskeden del af den samlede produktion. Evnen til at rejse kapital hænger snarere tæt sammen med resultaterne i gruppen som helhed end med individuelle resultater i forbindelse med den pågældende vare.
i) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(55)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt i den undersøgte periode, navnlig fra 2004 og fremefter. Faldet er forbundet med EF-erhvervsgrenens omlægning af produktionsprocessen for cumarin. EF-erhvervsgrenens produktivitet udtrykt som produktionsmængde pr. ansat steg kraftigt i den undersøgte periode.
(56)
Lønomkostningerne faldt som helhed som en direkte følge af den omlægning, der er beskrevet i betragtning 55. Gennemsnitslønnen pr. ansat forblev uændret i den undersøgte periode.
Tabel 5
2003
2004
2005
2006
UP
Ansatte
100
86
61
57
57
Lønninger
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produktivitet
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investeringer og afkast af investeringer
(57)
I den undersøgte periode toppede investeringerne i 2004, hvorefter de begyndte at falde. Under de nuværende markedsforhold fokuserer EF-erhvervsgrenen mere på at bevare det eksisterende produktionsudstyr end på udvide produktionskapaciteten.
(58)
Set i det perspektiv afspejler investeringsafkastet, udtrykt som forholdet med EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og de faste aktivers bogførte værdi, rentabilitetsudviklingen, jf. betragtning 52.
k) Vækst
(59)
Som forklaret fra betragtning 36 er EF-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet steget betydeligt, og derfor har EF-erhvervsgrenen haft mulighed for at generobre væsentlige markedsandele.
l) Dumpingmargenens størrelse
(60)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang tages der hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Men i betragtning af importens omfang i undersøgelsesperioden og den betydelige dumping, der blev konstateret (jf. betragtning 28), kan dens påvirkning af EF-erhvervsgrenens situation ikke betragtes som ubetydelig.
m) Overvindelse af virkningerne af tidligere dumping
(61)
Det skal også tages i betragtning, at EF-erhvervsgrenen ikke ville have været i stand til at overvinde virkningerne af tidligere dumping efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2002 på grund af omgåelse, som først blev gjort til genstand for foranstaltninger i 2004 og 2006. Før Rådet indførte antiomgåelsesforanstaltninger mod Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia og Kommissionen godtog tilsagnet i 2005, var importen fra de fire nævnte lande af betydeligt omfang og forhindrede EF-erhvervsgrenen i at overvinde virkningerne af dumping.
4. Konklusion om EF-markedets situation
(62)
Antidumpingforanstaltningerne mod import af cumarin med oprindelse i Kina og udvidelsen af foranstaltningerne til at omfatte lande, hvor der konstateredes omgåelse, har haft en positiv indvirkning på EF-erhvervsgrenen, fordi den til dels har kunnet overvinde virkningerne af en vanskelig økonomisk situation. EF-erhvervsgrenens løbende bestræbelser med henblik på omkostningsbesparelser og øget produktivitet pr. ansat kunne lige akkurat udligne virkningerne af stigningen i råmaterialepriserne og nedgangen i salgspriserne på EF-markedet.
(63)
De kinesiske producenters omgåelse, jf. betragtning 33, underbygger den konklusion, at de kinesiske eksporterende producenter har stor interesse i at komme ind på EF-markedet.
(64)
I betragtning af ovenstående analyse må EF-erhvervsgrenens situation stadig betegnes som vanskelig, selv om foranstaltningerne har begrænset virkningerne af den skadevoldende dumping. En stigning i dumpingimporten ville dog sandsynligvis forværre situationen og udligne virkningerne af alle de bestræbelser, som EF-erhvervsgrenen har gjort, og EF-erhvervsgrenen ville sandsynligvis skulle indstille produktionen af cumarin.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Sandsynligheden for fornyet skade
(65)
For at bestemme de sandsynlige virkninger for EF-erhvervsgrenen, når de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer undersøgt på linje med de elementer, der er resumeret i betragtning 28-34.
(66)
Som følge af de gældende foranstaltninger har EF-erhvervsgrenen øget omfanget af salget på EF-markedet. Oplysningerne viser klart, at EF-erhvervsgrenen har øget sin markedsandel betydeligt på et marked, hvor forbruget faldt med 8 % i den undersøgte periode. EF-erhvervsgrenen blev dog ved med at lide under pristrykket.
(67)
Som forklaret ovenfor i betragtning 38 forholder det sig således, at selv om forbruget faldt med 8 % og i et vist omfang er modebestemt, så forventes prognosen for forbruget af cumarin på verdensplan ikke at ændre sig væsentligt. Alt tyder på, at uden foranstaltninger vil den omfattende dumpingimport fra Kina fortsætte. I betragtning af den omfattende ledige produktionskapacitet i Kina er der endvidere stor sandsynlighed for, at importmængderne i Fællesskabet vil stige, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(68)
Udvidelsen af foranstaltningerne efter antiomgåelsesproceduren var ret effektiv med hensyn til at standse omgåelsen i forbindelse med den pågældende vare, som havde oprindelse i Kina, men blev afsendt fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia. De kinesiske eksporterende producenter vil sandsynligvis skulle føre en aggressiv prispolitik i Fællesskabet for at kompensere for den markedsandel, der gik tabt, da omgåelsen blev bragt til ophør.
(69)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 29 har undersøgelsen vist, at de kinesiske eksportører i høj grad ville føle sig tilskyndet til at sende store mængder til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne skulle få lov til at udløbe. På den måde ville de kinesiske eksportører kunne anvende noget af deres overkapacitet.
(70)
Sandsynligheden for, at det vil ske, underbygges yderligere af det forhold, at priserne i Fællesskabet er højere end de priser, kineserne opnår ved eksport til andre tredjelande. Dette forhold ville med stor sandsynlighed tilskynde de kinesiske producenter til at øge deres aktiviteter på EF-markedet.
(71)
Øget import til lavere priser, som sandsynligvis ville blive følgen af at fjerne foranstaltningerne, ville også med stor sandsynlighed få yderst skadelige virkninger for EF-erhvervsgrenen. Under sådanne omstændigheder ville EF-erhvervsgrenen enten skulle følge prisfaldet for at opretholde markedsandelen eller beholde salgspriserne på det nuværende niveau og i stedet miste kunder og i sidste ende salgsmængder. I førstnævnte tilfælde ville EF-erhvervsgrenen skulle operere med et tab, og i sidstnævnte tilfælde ville de mistede salgsmængder som sådan i sidste ende føre til øgede omkostninger efterfulgt af tab.
(72)
Undersøgelsen har derfor vist, at skulle importen som forventet stige i tilfælde af, at foranstaltningerne ophører, så er der stor sandsynlighed for, at EF-erhvervsgrenen på ny påføres skade, og EF-erhvervsgrenen befinder sig allerede i en vanskelig situation. Kort sagt ville det ikke længere være rentabelt for EF-erhvervsgrenen at opretholde produktionen af cumarin.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledning
(73)
I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en videreførelse af de eksisterende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Fællesskabets interesser som helhed. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes/forhandlernes og cumarin-brugernes interesser. For at vurdere de sandsynlige virkninger af at opretholde eller ikke opretholde foranstaltningerne anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle ovennævnte interesserede parter.
(74)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette bestemte tilfælde.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(75)
Det ville klart være i den eneste EF-producents interesse at kunne fortsætte produktionen af cumarin.
(76)
Det antages endvidere, at hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder, vil dumpingimporten fortsætte og stige, og det vil medføre en fortsat forringelse af EF-erhvervsgrenens situation, indtil erhvervsgrenen sandsynligvis forsvinder.
(77)
Kort sagt kan det konkluderes, at en videreførelse af foranstaltningerne klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse.
3. Importørernes og brugernes interesser
(78)
Kommissionens tjenestegrene henvendte sig til 13 importører og 10 industrielle brugere, som fik tilsendt spørgeskemaer. De modtog fire besvarelser fra samarbejdsvillige virksomheder.
(79)
I en af de fire besvarelser gav en importør udtryk for at være imod foranstaltningerne, og det skyldes hovedsagelig betænkeligheder ved prisen i forbindelse med indkøb af den pågældende vare. Virksomheden gav dog også udtryk for, at prisen på cumarin kun havde en meget begrænset indvirkning på de samlede produktionsomkostninger.
(80)
Selv om den pågældende vare anvendes inden for andre erhvervsgrene, hvor den ofte ikke kan erstattes, tegner den sig kun for en meget begrænset del af den endelige vare, både hvad angår mængde og pris, i de fleste tilfælde under en procent. Tolden har derfor kun en meget begrænset indvirkning på brugeren og den endelige forbruger.
(81)
En række brugere anførte, at de absolut foretrækker cumarin af fællesskabsoprindelse, fordi kvaliteten er bedre. Disse brugere ville i høj grad blive påvirket, hvis EF-erhvervsgrenen skulle stoppe sin produktion som følge af, at foranstaltningerne blev ophævet.
(82)
I en analyse af Fællesskabets interesser bør der tages særligt hensyn til behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende dumping, til ophør, og at genskabe en situation med effektiv konkurrence. I den forbindelse bør det bemærkes, at verdensmarkedet for cumarin er meget begrænset, for der er kun nogle få producenter, hvoraf de vigtigste befinder sig i Kina og i Fællesskabet. Set ud fra den synsvinkel er det vigtigt at bevare flere forsyningskilder (herunder EF-erhvervsgrenen). Endvidere bør man også huske på, at antidumpingforanstaltningerne ikke har til formål at begrænse forsyning fra kilder uden for Fællesskabet, og at cumarin med oprindelse i Kina fortsat vil kunne importeres til Fællesskabet i tilstrækkelige mængder.
(83)
Set i sammenhæng med den ringe samarbejdsvilje bekræfter ovenstående betragtninger, at importørerne og brugerne ikke oplevede betydelige negative følgevirkninger for deres økonomiske situation som følge af de gældende foranstaltninger. Undersøgelsen har heller ikke vist, at sådanne negative følgevirkninger ville blive forværret, hvis foranstaltningerne blev forlænget.
4. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(84)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til, at en videreførelse af foranstaltningerne ville stride mod Fællesskabets interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(85)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(86)
Det følger af ovenstående, at de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af cumarin med oprindelse i Kina bør opretholdes.
(87)
Som anført i betragtning 1 blev den gældende antidumpingtold på importen af den pågældende vare fra Kina udvidet til også at omfatte importen af cumarin afsendt fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia eller ej. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare, bør også fortsat omfatte importen af cumarin afsendt fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia eller ej. Den indiske eksporterende producent, der er omhandlet i betragtning 2, og som er undtaget fra foranstaltningerne på grund af et tilsagn, som Kommissionen har godtaget, bør også fortsat på de samme vilkår være undtaget fra de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cumarin henhørende under KN-kode ex 2932 21 00 (Taric-kode 2932210019) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Tolden fastsættes til 3 479 EUR pr. ton.
3. Den endelige antidumpingtold på 3 479 EUR pr. ton på importen med oprindelse i Kina udvides hermed til også at omfatte importen af samme vare som nævnt i stk. 1 afsendt fra Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien, Thailand, Indonesien og Malaysia eller ej (Taric-kode 2932210011, 2932210015 og 2932210016).
Artikel 2
1. Importvarer, der angives til overgang til fri omsætning, fritages for den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at de er fremstillet af selskaber, fra hvilke Kommissionen har godtaget tilsagn, og hvis navne er opført i den relevante kommissionsafgørelse, som undertiden ændres, og er importeret i overensstemmelse med bestemmelserne i samme afgørelse.
2. De i stk. 1 nævnte importvarer fritages for antidumpingtolden, hvis:
a)
der ved fremlæggelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger der er opført i bilaget, og
b)
de varer, der er angivet og frembydes for toldmyndighederne, nøjagtigt svarer til varebeskrivelsen i handelsfakturaen.
Artikel 3
Medmindre andet er fastsat, finder de gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 4
I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (8), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 29. april 2008
A TANÁCS 654/2008/EK RENDELETE
(2008. április 29.)
a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, az Indiából, Thaiföldről, Indonéziából és Malajziából feladott kumarin behozatalára is kiterjesztve, függetlenül attól, hogy Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére, 11. cikkének (2) bekezdésére és 13. cikkére,
tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 769/2002/EK rendelettel (2) tonnánként 3 479 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára, e vámot pedig a 2272/2004/EK tanácsi rendelettel (3) az Indiában és Thaiföldön feladott, az 1650/2006/EK tanácsi rendelettel (4) pedig az Indonéziában és Malajziában feladott behozatalra is kiterjesztette.
(2)
A Bizottság 2005. január 3-i határozatával (5) elfogadta egy indiai gyártónak az Indiából vagy Thaiföldről feladott kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszására irányuló vizsgálattal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalását.
2. Felülvizsgálati kérelem
(3)
A kérelmet 2007. február 8-án az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a Közösség teljes kumaringyártást képviselő egyetlen közösségi gyártó nevében.
(4)
A kérelmezők azt állították, és elegendő egyértelmű bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozólag, hogy: a) fennáll a dömping és a Közösségnek okozott kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége, és b) az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatala továbbra is jelentős mennyiségben és dömpingelt árakon érkezett a Közösségbe.
(5)
Állításuk szerint az érintett termék behozatali mennyisége és árai - egyéb következmények mellett - továbbra is kedvezőtlenül hatnak a közösségi gazdasági ágazat árszintjére, és ezáltal jelentős mértékben rontják a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.
(6)
A kérelmező emellett arra is rámutatott, hogy az intézkedések bevezetése során az érintett termék kínai exportőrei/gyártói megpróbálták kijátszani a meglévő intézkedéseket; a kijátszásra irányuló gyakorlatokat az intézkedéseknek a 2272/2004/EK és az 1650/2006/EK tanácsi rendelettel történő kiterjesztésével sikerült ellensúlyozni.
3. Az eljárás megindítása
(7)
Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot indított.
4. A vizsgálati időszak
(8)
A dömping és az okozott kár folytatódásának vagy megismétlődésének megállapítására irányuló felülvizsgálati időszak 2006. április 1-jétől2007. március 31-ig tartott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatára vonatkozó időszak 2003. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a tendenciák vizsgálatának időszaka).
5. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmező közösségi gyártót, a kínai exportáló gyártókat és képviselőiket, a kínai hatóságokat és az ismert importőröket, felhasználókat és szervezeteket. A Bizottság kérdőíveket küldött a következőknek: az exportáló gyártók, egy indiai gyártó (a (26) preambulumbekezdésben említett analóg ország), az egyetlen közösségi gyártó, az ismert érintett importőrök, felhasználók és szövetségek, valamint azon felek, akik a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(10)
Tekintettel az eljárásban érintett exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi módszerek alkalmazását irányozta elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzenek és bocsássák rendelkezésre a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadataikat a kumarinnal kapcsolatban a felülvizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről. A Kínai Népköztársaságban két vállalat töltötte ki a mintavételhez szükséges kérdőívet, de csupán egyikük, az alábbi vállalat jelezte együttműködési szándékát, és válaszolt a dömpingre vonatkozó kérdőívre:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
A közösségi gyártó és négy importőr/felhasználó kitöltötte a kérdőívet. Az analóg ország esetében az indiai gyártó, amellyel a Bizottság szolgálatai kapcsolatba léptek, elutasította az együttműködést.
6. A kapott információk ellenőrzése
(12)
A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden olyan információt, amely szükséges lehet annak meghatározásához, hogy fennáll-e a dömping, illetve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége. A Bizottság továbbá a közvetlenül érintett felek számára lehetővé tette, hogy véleményüket írásban ismertessék, valamint hogy meghallgatást kérjenek.
(13)
Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:
Közösségi gyártó:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Franciaország
Importőr/felhasználó:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Németország
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék, a kumarin megegyezik az eredeti vizsgálat során vizsgált termékkel, ami egy fehéres színű, kristályos por, amelynek jellegzetes szaga a frissen kaszált szénáéhoz hasonlít. Főleg aromavegyszerként és rögzítőszerként használják olyan illatosító anyagok készítésekor, amelyeket a mosószerek, kozmetikumok és parfümök gyártásában alkalmaznak.
(15)
A kumarint, amely eredetileg egy tonkababból nyert természetes termék volt, jelenleg szintetikus úton állítják elő. Szintézissel állítható elő fenolból, amelyből így szalicil-aldehidet nyernek (Perkin-reakció), vagy pedig szintézissel állítják elő ortokrezolból (Raschig-reakció). A kumarin fő fizikai jellemzője a tisztaság, amelyet az olvadási pont alapján lehet meghatározni. A Közösségben értékesített szabványminőségű kumarin olvadási pontja 68-70 oC, amely 99 %-os tisztaságnak felel meg.
(16)
Az érintett termék az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozik.
2. Hasonló termék
(17)
Akárcsak az eredeti vizsgálatban, megállapították, hogy a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe exportált kumarin, valamint a Közösségben előállított és a közösségi piacon értékesített kumarin ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel és felhasználási lehetőségekkel rendelkezik, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekinthető.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános kérdések
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömping, és valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(19)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálatban. Mivel a hatályvesztési felülvizsgálat nem rendelkezik arról, hogy meg kellene vizsgálni a körülmények megváltozását, így nem mérlegelték újra, hogy vajon a gyártók jogosultak-e arra, hogy piacgazdasági elbánásban részesüljenek.
(20)
A statisztikai adatok tanúsága szerint az EU-ba körülbelül 214 tonnát importáltak valamennyi forrásból; ebből 137 tonna származott Kínából, ami az uniós fogyasztás körülbelül 20 %-át képviseli.
2. Mintavétel (exportőrök) és együttműködés
(21)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat során - melynek eredményeit 2002 májusában tették közzé - a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, és sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesültek.
(22)
A Kínai Népköztársaság 21 lehetséges gyártója/exportőre számára küldtek mintavételi formanyomtatványt, azonban csupán két vállalat reagált erre, és csak egyikük működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével; ezért nem volt szükség mintavételre. Ez az egyetlen válasz a felülvizsgálati időszak során érkező kínai behozatal mintegy 5 %-ára vonatkozott. A kapacitást tekintve ez az együttműködő vállalat rendelkezett a kínai összkapacitás mintegy 17 %-ával.
(23)
Az együttműködés rendkívül alacsony mértéke miatt és annak következtében, hogy az említett egy vállalat korlátozott mértékben tekinthető reprezentatívnak a kínai piac és termelés tekintetében, megállapították, hogy közvetlenül az exportáló gyártóktól nem gyűjthetők össze az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó, megbízható információk. Ilyen körülmények között és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a rendelkezésre álló adatokra, vagyis a KN-kóddal kapcsolatos adatokra támaszkodott. Ugyanakkor az alaprendelet 18. cikkével összhangban az egyetlen kitöltött kérdőív információit is felhasználták, hogy a rendelkezésre álló adatokat ellenőrizzék.
(24)
Megállapították, hogy a vizsgálat legtöbb szempontjából a KN-kóddal kapcsolatos adatok tekinthetők a legmegbízhatóbb, rendelkezésre álló adatoknak. A TARIC-kóddal kapcsolatos adatok és az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok megerősítették a KN-kódok helytállóságát.
(25)
Indokolt esetben kiegészítésként felhasználhatók az együttműködő gyártóktól és a (az érintett terméktől eltérő termékekre is vonatkozó) kínai exportstatisztikákból származó, a Bizottság rendelkezésére álló exportáradatok is.
3. Analóg ország
(26)
A kumarin illatanyagot csak néhány országban állítják elő, ezért rendkívül szűk körből kellett kiválasztani az analóg országot. A vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszak alatt csupán Franciaországban, Kínában és Indiában állítottak elő kumarint. A megelőző felülvizsgálatban az Amerikai Egyesült Államok szerepelt, azonban a vállalat azóta felhagyott a termék gyártásával. Az eljárás megindításáról szóló értesítés Indiát javasolta, de egyetlen indiai gyártó sem volt hajlandó együttműködni a vizsgálatban.
(27)
E megállapításokat tekintve a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében „bármilyen más elfogadható alapon” állapították meg. A közösségi gazdasági ágazat adatait e célból elfogadhatónak tekintették.
4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(28)
A (23) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva a dömpingkülönbözetet a KN-kóddal kapcsolatos adatok felhasználásával állapították meg, melyeket az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártótól származó adatokkal ellenőriztek. A kínai behozatal exportárait kiigazították, hogy biztosítsák a rendes értékkel való összehasonlíthatóságukat. E kiigazítások biztosították, hogy a számításokat gyártelepi alapon végezték, és az exportár és a rendes érték közötti különbséget a CIF exportár százalékában fejezték ki. Ennek alapján a felülvizsgálati időszak során a dömpingkülönbözet 45 % körüli volt.
5. Árösszehasonlítás
(29)
Egyértelmű volt, hogy az intézkedések hatályvesztése a kínai exportőröket arra ösztönözné, hogy nagy mennyiségben végezzenek értékesítést az Unió kiterjedt piacán. Ez a következtetés a vizsgálat idején kiszámított alábbi adatokra támaszkodik:
i.
a felülvizsgálati időszak során a kínai belföldi árak körülbelül 25 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piaci árak;
ii.
a kínai gyártók termelésük nagy részét exportpiacokon értékesítik, mert a belföldi piac nem elég nagy ahhoz, hogy felvegye termelésük egészét, és mert belföldi árak a harmadik országbeli piacokon felszámítható árakhoz hasonlítanak;
iii.
a közösségi piaci árak magasabbak, mint a kínai exportáló gyártók által harmadik országok piacain felszámított exportárak, ami azt jelzi, hogy más harmadik országokban is megvalósul a dömping, és hogy a kínai gyártókat ez a helyzet arra ösztönözné, hogy kivitelüket ismét a Közösségbe irányítsák.
6. Kihasználatlan kapacitás a Kínai Népköztársaságban
(30)
A 2002 májusában befejeződött előző vizsgálat során megállapították, hogy rendkívül nagy a kihasználatlan kínai termelési kapacitás (a termelési kapacitás 50-60 %-a). A kínai exportáló gyártók alacsony mértékű együttműködése miatt kevés információ állt rendelkezésre a vizsgálat során a jelenlegi kihasználatlan kínai kapacitásról és készletekről.
(31)
A kitöltött kérdőív szerint azonban az egyetlen együttműködő vállalat jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik. E gyártó készlete a felülvizsgálati időszak befejezésekor körülbelül 500 tonnát tett ki, ami az uniós piac csaknem 70 %-át jelentette a felülvizsgálati időszak során. Szem előtt tartva, hogy e gyártó kapacitása a kínai termelési kapacitás csupán 15-20 %-át teszi ki, valószínű, hogy ennél is nagyobb készletek állnak rendelkezésre ahhoz, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacra jussanak.
7. Harmadik országbeli piac vagy a kínai belföldi piac esetleges felvevőképessége
(32)
Szem előtt tartva a fenti árösszehasonlításokat és a rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitást és készleteket, nem állítható, hogy a kínai termelést harmadik országok piacai vagy a kínai belföldi piac fel tudja venni. Ez azzal magyarázható, hogy a harmadik országok piacain a felhasználás az elmúlt 10 év során viszonylag egyenletes maradt, és várható, hogy ez a jövőben is így lesz. Ezt figyelembe véve nyilvánvaló, hogy a kínai gyártóknak továbbra is szükségük lesz arra, hogy exportáljanak a Közösségbe. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy az uniós piac az egyik legvonzóbb piac mérete és a viszonylag magas felszámítható árak miatt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén egyértelmű, hogy az uniós piacra még nagyobb mennyiségben érkezne a dömpingelt behozatal.
8. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(33)
Az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgált intézkedéseket az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat eredményeképp kiterjesztették Indiára, Thaiföldre, Malajziára és Indonéziára. Ez jelzi azt, hogy a kínai gyártóknak kifejezett érdekük fűződik ahhoz, hogy bejussanak a közösségi piacra, valamint azt, hogy hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére is hajlandóak erre. A kijátszásra irányuló gyakorlatok megléte ezért alátámasztja azt a következtetést, hogy fennáll a valószínűsége, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömpingelt behozatal még nagyobb mennyiségben jelenik meg a közösségi piacon.
9. Következtetés a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(34)
A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódna.
D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(35)
A kérelmező által képviselt vállalat volt az egyetlen közösségi kumaringyártó a vizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot.
E. A KÖZÖSSÉGI HELYZET ELEMZÉSE
1. Közösségi felhasználás (7)
(36)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen KN-kód részét képezi. Annak érdekében, hogy meghatározható legyen az érintett terméktől eltérő termékek mennyisége e KN-kódon belül, a bizottsági szolgálatok összehasonlították a KN-kóddal kapcsolatos adatokat a (23) preambulumbekezdésben említett más, rendelkezésre álló statisztikai forrásokkal. Az összehasonlítás szerint valójában az érintett termék alkotja az e kód alatt importált termékek csaknem 100 %-át.
(37)
A közösségi felhasználást ezért úgy határozták meg, hogy az Európai Közösségbe irányuló behozatalra vonatkozó, KN-kóddal kapcsolatos összes adatot hozzáadták a közösségi gazdasági ágazatnak a kitöltött kérdőívben feltüntetett közösségi piaci értékesítési volumenéhez.
(38)
Összességében a kumarin látható fogyasztása a felülvizsgált időszak során 8 %-kal csökkent: 2005-ig csökkenés, azt követően növekedés következett be. A fogyasztás szintje láthatólag stabilizálódott.
(39)
A közösségi fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2003
2004
2005
2006
Felülvizsgálati időszak
Közösségi fogyasztás
(index 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Volumen és piaci részesedés
(40)
A (36) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 2932 21 00 KN-kódot használták az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó adatok forrásaként.
(41)
A kínai behozatal vonatkozásában figyelembe kell venni a kijátszásra irányuló, bizonyított gyakorlatot, amely hatására az intézkedéseket kiterjesztették az Indiából, Thaiföldről, Indonéziából és Malajziából származó kumarin behozatalára is. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok elleni, elfogadott intézkedések következtében a Kínai Népköztársaságból származó behozatal, valamint a Kínából származó, de más országban feladott behozatal mennyisége a tendenciák vizsgálatának időszaka során csökkent. A kínai eredetű behozatal mennyisége továbbra is alacsony, a csökkenés az intézkedések hatékony voltát is bizonyította.
(42)
A (38) preambulumbekezdésben említettek szerint a látható felhasználás a figyelembe vett időszak során csökkent. A felhasználáshoz viszonyítva a kínai behozatal mennyisége tovább csökkent, és ez hozzájárult piaci részesedésének a közösségi piacon bekövetkező csökkenéséhez, ami előnyösnek bizonyult a közösségi gazdasági ágazat számára. A harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal volumene a tendenciák vizsgálatának időszaka során nem változott.
2. táblázat
2003
2004
2005
2006
Felülvizsgálati időszak
Dömpingelt behozatal volumene
(index 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
A harmadik országokból származó behozatal volumene
100
78
74,7
65,5
66,6
A dömpingelt behozatal piaci részesedésének aránya
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
b) Árak
(43)
A tendenciák vizsgálatának időszaka során a Kínából importált kumarin átlagos CIF-árai stabilan a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak.
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete
a) Termelés
(44)
A közösségi gazdasági ágazat 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal kényszerült csökkenti a termelési mennyiséget. Ez azzal a ténnyel függ össze, hogy 2003-tól kezdődően a közösségi gazdasági ágazat a kijátszási gyakorlat miatt veszített értékesítési volumenéből. Emellett harmadik országokba irányuló kivitele értékesítési mennyiségéből is veszített, mivel a közösségi gazdasági ágazat a harmadik országokban is az olcsó kínai kivitel jelentette nehézségekkel szembesült.
b) Kapacitás és kapacitáskihasználás
(45)
A (36)-(39) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a közösségi gazdasági ágazat a tendenciák vizsgálatának időszaka során viszonylag egyenletesen tartotta az érintett termék Közösségen belüli értékesítését. Ugyanazon időszak alatt azonban a közösségi gazdasági ágazat a harmadik országokba exportált mennyiség jelentős csökkenésével szembesült. E körülmények között a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy a kapacitáskihasználás optimalizálása érdekében csökkentse kapacitását. Ennek ellenére a kapacitáskihasználás mértéke viszonylag alacsony maradt.
3. táblázat
2003
2004
2005
2006
Felülvizsgálati időszak
Termelés
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Termelési kapacitás
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Kapacitáskihasználás
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Értékesítés a Közösségben
(46)
A közösségi gazdasági ágazat közösségi értékesítési volumene 36 %-kal nőtt a tendenciák vizsgálatának időszaka során. Ezt az intézkedések új, ötéves időszakra szóló kiterjesztése és a kijátszási gyakorlatok eredményes megszüntetése tette lehetővé. Ennek következtében és a (41) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai behozatal mennyisége ugyanazon időszak alatt csökkent. Az egyetlen ismert kumaringyártó harmadik országból, Indiából származó behozatal mennyisége a kötelezettségvállalás hatására korlátozott volt.
d) Készletek
(47)
A közösségi gazdasági ágazat készletmennyisége a tendenciák vizsgálatának időszaka során csökkent.
e) Piaci részesedés
(48)
A közösségi gazdasági ágazat a tendenciák vizsgálatának időszaka során növelte piaci részesedését. A (41) és (42) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a hatályos intézkedések hatékonysága lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára piaci részesedésének visszaszerzését. A piaci részesedés 22 százalékpontos növekedése a tendenciák vizsgálatának időszaka során egyértelműen a kijátszási gyakorlatok megszüntetésének tulajdonítható.
f) Árak
(49)
A kumarin átlagos nettó eladási ára a közösségi piacon 2004-ben 10 %-kal csökkent a 2003-as év áraihoz képest. 2004-et követően az árak fokozatosan emelkedtek, de a 2003-as árszintet nem érték el a felülvizsgálati időszak alatt. Az árak teljes visszarendeződése a várakozásokkal ellentétben nem történt meg.
(50)
Az árhelyzet a kínai behozatal jelentette nagy nyomást tükrözi. A figyelembe vett időszak során a Kínából importált kumarin átlagos CIF-árai stabilan a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak. A hatályos intézkedésekkel a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó kumarint ugyanazon az áron értékesítették, mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított kumarint. A kínai behozatal árai mintegy plafonként működve arra kényszerítették a közösségi gazdasági ágazatot, hogy árait a behozatal áraihoz igazítsa. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat árai jelentősen nyomottak, és az ágazat jövedelmezősége alacsony.
(51)
A Kínából származó kumarin általi alákínálás folytatódásának meghatározására a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi alapon független vevőknek felszámított árait összehasonlították a CIF közösségi határparitásos árral, a (23) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően KN-kóddal kapcsolatos adatokat használva. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy az árak közel voltak ugyan a közösségi gazdasági ágazat számára megállapított, kárt nem okozó árhoz, a behozatal azonban nem kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak;
4. táblázat
2003
2004
2005
2006
Felülvizsgálati időszak
Készletek
100
50,3
31
20,9
3,7
A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése
100
98
136,5
149,3
148
Árak
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Jövedelmezőség
(52)
Az érintett termék közösségbeli független vevőknek történő értékesítése jövedelmezősége a felülvizsgálati időszak során láthatóan enyhén pozitív. 2004-től kezdve kedvezőtlenül alakult, és 2006-tól enyhén javult. Az alacsony jövedelmezőség részben a (49) és (50) preambulumbekezdésben említett, nyomott eladási áraknak tulajdonítható, amelyhez a költségek emelkedése társult, elsősorban a nyersanyagok árának tekintetében. A jövedelmezőség javulása csak részben képes kompenzálni ezen elemeknek a jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatását. Összességében a nyereség a figyelembe vett időszak egészében jóval a rendes nyereség alatt maradt.
h) Pénzáramlás és tőkebevonási képesség
(53)
A közösségi gazdasági ágazat által előidézett, az érintett termék uniós piaci értékesítésével kapcsolatos pénzáramlás a jövedelmezőség alakulását tükrözi. Érdemes megemlíteni, hogy bár a pénzforgalom alacsony volt, a pozitív tartományban maradt a tendenciák vizsgálatának időszaka során.
(54)
A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem ütközik nehézségekbe a tőkebevonás terén, és hogy a tőkeráfordítás a tendenciák vizsgálatának időszaka során rendkívül korlátozott volt. A tőkebevonási képesség nem tekinthető e vizsgálat szempontjából jelentős mutatónak, mivel a közösségi gazdasági ágazat olyan nagy csoport, amely számára a kumaringyártás teljes termelésének csak kis hányadát jelenti. A tőkebevonási képesség szorosan kapcsolódik a csoport egészének teljesítményéhez, nem pedig az érintett termék egyéni teljesítményéhez.
i) Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(55)
A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a tendenciák vizsgálatának időszaka során romlott, különösen 2004-től kezdődően. A csökkenés a kumarin gyártási folyamatának a közösségi gazdasági ágazat általi átszervezéséhez kapcsolható. A közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége - az egy foglalkoztatottra jutó termelési volumenben kifejezve - erőteljesen nőtt ugyanebben a tendenciák vizsgálatának időszaka során.
(56)
A bérköltség egésze az (55) preambulumbekezdésben ismertetett átszervezés közvetlen hatására csökkent. Az egy alkalmazottra jutó átlagbér azonos szinten maradt a tendenciák vizsgálatának időszaka során.
5. táblázat
2003
2004
2005
2006
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak
100
86
61
57
57
Bérek
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Termelékenység
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Beruházások és a beruházások megtérülése
(57)
A tendenciák vizsgálatának időszaka során a beruházások szintje 2004-ben érte el a csúcspontját, és azt követően csökkenni kezdett. A jelenlegi piaci körülmények között a közösségi gazdasági ágazat számára fontosabb meglévő termelési berendezései megtartása, mint a termelési kapacitás növelése.
(58)
Ebből a szempontból a befektetések megtérülése a közösségi gazdasági ágazat nettó nyeresége és befektetett eszközei könyv szerinti értéke tükrözi az (52) preambulumbekezdésben ismertetett jövedelmezőségi tendenciákat.
k) Növekedés
(59)
A (36) és az azt követő preambulumbekezdésekben leírtak szerint a közösségi gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési mennyisége nagymértékben emelkedett, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy jelentős mértékű piaci részesedést szerezzen vissza.
l) A dömpingkülönbözet nagysága
(60)
A dömping nagyságának elemzése figyelembe veszi azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályos intézkedések. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatti behozatali mennyiséget tekintve, a megállapított jelentős szintű dömpinggel kombinálva (lásd a (28) preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
m) A korábbi dömping hatásaiból való felépülés
(61)
Figyelembe kell venni azt is, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem lett volna képes felépülni az előző dömpingből a dömpingellenes rendelkezése 2002-es elrendelését követően a kijátszási gyakorlatok miatt, amelyekkel szemben csak 2004-ben és 2006-ban fogadtak el intézkedéseket. Mielőtt a Tanács kijátszás elleni intézkedéseket rendelt volna el Indiával, Thaifölddel, Indonéziával és Malajziával szemben, illetve mielőtt a Bizottság 2005-ben elfogadta a kötelezettségvállalást, az említett négy országból származó behozatal szintje jelentős volt, és megakadályozta a közösségi gazdasági ágazatot abban, hogy felépüljön a dömping hatásaiból.
4. A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés
(62)
A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések, valamint az intézkedések azon országokra való kiterjesztése, amelyeknél bebizonyosodott az intézkedések kijátszása, kedvező hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazatra, lehetővé téve, hogy nehéz gazdasági helyzetéből részlegesen felépüljön. A közösségi gazdasági ágazat által a költségek visszaszorítása és az egy alkalmazottra jutó termelékenység növelése terén tanúsított folyamatos erőfeszítések éppen csak kiegyenlíteni tudták a nyersanyagok áremelkedését és az értékesítési árak csökkenését a közösségi piacon.
(63)
A kínai gyártók - a (33) preambulumbekezdésben ismertetett - kijátszási gyakorlata alátámasztja azt a következtetést, amely szerint a kínai exportáló gyártóknak jelentős érdeke fűződik a közösségi piacra való jutáshoz.
(64)
A fenti elemzésre tekintettel a közösségi gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan, habár az intézkedéseknek sikerült korlátozniuk a dömping káros hatásait. Ugyanakkor, ha növekedne a dömpingelt árú behozatal mennyisége, az minden valószínűség szerint rontana e helyzeten és ellehetetlenítené a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseit, valószínűleg a közösségi kumaringyártás beszüntetéséhez vezetve.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A kár megismétlődésének valószínűsége
(65)
Annak szempontjából, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg milyen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazatra, a (28)-(34) preambulumbekezdésben összefoglaltak mellett a következő tényezőket vették figyelembe.
(66)
A közösségi gazdasági ágazat a hatályos intézkedések hatására növelte értékesítési volumenét a közösségi piacon. Az adatok alapján egyértelmű, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen növekedett egy olyan piacon, ahol a tendenciák vizsgálatának időszaka során a fogyasztás 8 %-kal esett vissza. A közösségi gazdasági ágazatot azonban továbbra is kedvezőtlenül érintették a nyomott árak.
(67)
A fenti (38) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a felhasználás 8 %-kal csökkent, azonban az előrejelzések alapján nem várható jelentős változás a kumarin világpiaci felhasználása terén - jóllehet ez bizonyos mértékig a divathullámok alakulásától is függ. Intézkedések hiányában egyértelmű, hogy továbbra is jelentős mennyiségű, dömpingelt árú behozatal érkezik Kínából. Emellett a jelentős kínai szabad kapacitás jelzi annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén növekedni fog a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége.
(68)
A kijátszás elleni eljárást követően az intézkedések kiterjesztése hatásos volt abból a szempontból, hogy megszüntette a Kínából származó, de Indiában, Thaiföldön, Indonéziában vagy Malajziában feladott érintett termékkel kapcsolatos, az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatokat. Valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók agresszív árpolitikát alkalmaznának a Közösségben, hogy ellensúlyozzák a kijátszás megszüntetésével elveszített piaci részesedésüket.
(69)
A (29) preambulumbekezdésben levont következtetések szerint a vizsgálat megállapította, hogy a kínai gyártókat az intézkedések hatályvesztése arra ösztönözné, hogy nagy mennyiségű behozatalt irányítsanak a Közösségbe. Ez lehetővé tenné a kínai gyártók számára, hogy szabad kapacitásuk egy részét kihasználják.
(70)
Az ilyen helyzet kialakulásának valószínűségét még inkább alátámasztja az a tény, hogy a közösségi árak magasabbak, mint a más harmadik országokba irányuló kínai kivitel árai. Ez valószínűleg arra ösztönözné a kínai gyártókat, hogy élénkítsék tevékenységüket a közösségi piacon.
(71)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése hatására nagy valószínűséggel megnövekedne az alacsonyabb árú behozatal mennyisége, ami előreláthatólag kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazatra. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat vagy arra kényszerülne, hogy a piaci részesedés fenntartása érdekében csökkentse az árakat, vagy a jelenlegi szinten tartsa az eladási árakat, vevőket vesztve és végső soron az értékesítés csökkenéséhez vezetve. Az előbbi esetben a közösségi gazdasági ágazat veszteséggel működne, az utóbbiban pedig az értékesítések csökkenése végső soron megnövekedett költségekhez és veszteséghez vezetne.
(72)
Ezért - amennyiben az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal mennyisége az előrejelzések szerint nőne - a vizsgálat rámutatott arra, hogy egyértelműen fennáll annak valószínűsége, hogy a jelenleg is bizonytalan helyzetű közösségi gazdasági ágazatot ismételten kár érné. Összefoglalva, a közösségi gazdasági ágazat nem lenne tovább olyan helyzetben, hogy folytathassa a kumaringyártást.
G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1. Bevezetés
(73)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének az érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. Annak érdekében, hogy meg tudják ítélni az intézkedések fenntartásának vagy hatályon kívül helyezésének az előrelátható hatásait, a Bizottság az összes említett féltől információkat kért.
(74)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a kár megismétlődésére vonatkozó megállapítás ellenére van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az állapítható meg, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben ellenétes a Közösség érdekeivel.
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke
(75)
Egyértelmű, hogy az egyetlen közösségi gyártó érdeke az, ha folytathatja a kumarin előállítását.
(76)
Emellett a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű a dömping folytatódása és mértékének növekedése, ami a közösségi gazdasági ágazat helyzetének olyan szintű romlását idézné elő, amely az ágazat megszűnéséhez vezetne.
(77)
Összességében levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.
3. Az importőrök és felhasználók érdeke
(78)
A Bizottság 13 importőrrel és 10 ipari felhasználóval vette fel a kapcsolatot, kérdőívet küldve számukra. A Bizottság szolgálataihoz négy válasz érkezett az együttműködésre hajlandó vállalatoktól.
(79)
A négy válaszadó közül az importőrök egyike ellenezte az intézkedéseket, mivel szempontjai az érintett termék beszerzésével kapcsolatban elsősorban az árra vonatkoztak. Ugyanez a vállalat ugyanakkor kijelentette, hogy összes termelési költségéhez viszonyítva a kumarin költségének aránya elenyésző.
(80)
Habár az érintett terméket használják más iparágakban is, ahol gyakran nem helyettesíthető mással, jelentősége a késztermék összetételében mind a mennyiséget, mind az árt tekintve korlátozott, a legtöbb esetben egy százaléknál kisebb. Ezért a vám hatása a felhasználóra és a végső fogyasztóra igen csekély.
(81)
Egyes felhasználók kijelentették, hogy minősége miatt előnyben részesítik a közösségi származású kumarint. Ezeket a felhasználókat kedvezőtlenül érintené, ha a közösségi gazdasági ágazat az intézkedések hatályon kívül helyezése hatására beszüntetné tevékenységét.
(82)
A közösségi érdek vizsgálata során különös figyelemmel kell lenni a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kumarin világpiaca néhány gyártóra korlátozódik, melyek közül a legfontosabbak Kínában és a Közösségben találhatók. Ebből a szempontból fontos az ellátás különböző forrásainak (beleértve a közösségi gazdasági ágazatot) védelme. Emellett nem hagyható figyelmen kívül, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a Közösségen kívüli források korlátozása, és a Kínából származó kumarin továbbra is elégséges mennyiségben importálható a Közösségbe.
(83)
Figyelembe véve a fenti megfontolásokat és az együttműködés alacsony szintjét, megerősíthető, hogy az importőrök és felhasználók gazdasági helyzetére a jelenleg hatályos intézkedések nem gyakoroltak jelentős kedvezőtlen hatást. Emellett a vizsgálat során nem merült fel, hogy az intézkedések meghosszabbítása eredményeképp kedvezőtlen hatások jelentkeznének.
4. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
(84)
Figyelembe véve a fenti tényezőket levonható az a következtetés, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések fenntartása ellentétes lenne a közösségi érdekkel.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(85)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani szándékozik. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.
(86)
A fent említettek alapján a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(87)
Az (1) preambulumbekezdésben hangsúlyozottaknak megfelelően az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették az Indiában, Thaiföldön, Indonéziában és Malajziában feladott kumarin behozatalára is, attól függetlenül, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be. Az érintett termék behozatalára fenntartandó dömpingellenes vámokat továbbra is ki kell terjeszteni az Indiában, Thaiföldön, Indonéziában és Malajziában feladott kumarin behozatalára is, függetlenül attól, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származóként jelentették-e be. A (2) preambulumbekezdésben említett indiai exportáló gyártó számára, aki a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalás alapján mentességet kapott az intézkedések alól, továbbra is azonos feltételek mellett kell mentességet biztosítani az e rendelettel elrendelt intézkedések alól,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, ex 2932 21 00 KN-kód (TARIC-kód 2932210019) alá sorolt kumarin behozatalára.
(2) A vámtétel összege 3 479 EUR/tonna.
(3) A Kínából származó behozatalra alkalmazandó 3 479 EUR végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni terjeszti az (1) bekezdésben említett ugyanazon termék Indiában, Thaiföldön, Indonéziában vagy Malajziában feladott behozatalára is, függetlenül attól, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származóként jelentették-e be (TARIC kódok: 2932210011, 2932210015 és 2932210016).
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatalok mentesülnek az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, amennyiben azokat olyan vállalkozások bonyolították le, amelyektől a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el, és amelyek neve szerepel a rendszeresen módosított vonatkozó bizottsági határozatban, és feltéve, hogy az árukat az említett határozatnak megfelelően importálták.
(2) Az (1) bekezdésben említett behozatalok mentesülnek a dömpingellenes vám alól, amennyiben:
a)
a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozattal egyidejűleg a tagállam vámhatóságainak bemutatják a legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kereskedelmi számlát; valamint
b)
a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kereskedelmi számlán szereplő termékleírásnak.
3. cikk
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
4. cikk
Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérülnek, és ezért a vámérték megállapításához a 2454/93/EGK rendelet (8) 145. cikke alapján a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár arányos megosztására kerül sor, az említett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vám összegét olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár arányos megosztásának.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2008. április 29-én.