NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 67/2010
ze dne 30. listopadu 2009,
kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí
(kodifikované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2236/95 ze dne 18. listopadu 1995, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 155 Smlouvy stanoví, že Společenství vymezí soubor hlavních směrů zahrnující cíle, priority a hlavní rysy opatření předpokládaných v oblasti transevropských sítí a že může podporovat projekty společného zájmu v oblasti transevropských sítí, které jsou podporovány členskými státy. Podle uvedeného článku může Společenství podporovat projekty společného zájmu, které jsou uvedeny v rámci hlavních směrů.
(3)
Měla by být stanovena obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenstvím v oblasti transevropských sítí, což by umožnilo provádění článku 155.
(4)
Měla by se zvýšit účast soukromého kapitálu na financování transevropských sítí a rozvíjet partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem.
(5)
Pomoc Společenství může mít formu především studií proveditelnosti, záruk za úvěry nebo úrokových příspěvků. Tyto příspěvky a záruky se vztahují zejména na finanční podporu poskytovanou Evropskou investiční bankou nebo jinými veřejnými či soukromými finančními institucemi. V některých řádně odůvodněných případech lze zvažovat přímé investiční dotace.
(6)
Záruky za úvěry by měli poskytovat Evropský investiční fond nebo jiné finanční instituce na obchodním základě. Finanční pomoc Společenství může krýt částečně nebo plně poplatky placené příjemci těchto záruk.
(7)
Pomoc Společenství je hlavně určena k překonání finančních překážek, které mohou vzniknout během počáteční fáze projektu.
(8)
Pro pomoc Společenství je nezbytné stanovit limit s ohledem na celkovou výši investičních nákladů. Měla by však být poskytnuta vyšší míra pomoci poskytované Společenstvím, aby bylo u prioritních projektů podpořeno dokončení přeshraničních spojení.
(9)
Zřízení partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem (nebo jiné formy spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem) vyžaduje pevný finanční závazek institucionálních investorů, který je dostatečně přitažlivý pro získání soukromého kapitálu. Finanční pomoc poskytovaná Společenstvím na víceletém základě by odstranila nejistoty, které zpomalují rozvoj projektů. Proto mají být přijata opatření k udělení finanční podpory projektům, které jsou vybrány na základě víceletého právního závazku.
(10)
Pomoc Společenství by měla být poskytnuta na projekty na základě míry jejich přispění k cílům uvedeným v článku 154 Smlouvy a ostatním cílům a prioritám zahrnutým do hlavních směrů uvedených v článku 155 Smlouvy. Má být rovněž brán ohled na ostatní hlediska, jako je podporování veřejného a soukromého financování a přímé a nepřímé sociálně ekonomické účinky projektů, zejména co se týká zaměstnanosti, a důsledky pro životní prostředí.
(11)
Je vhodné rizikovému kapitálu umožnit účast v investičních fondech s přednostním soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí až do 1 % celkové částky pro období 2000 až 2006 s cílem získat zkušenost s tímto způsobem financování. Tato mez může být zvýšena až na 2 % po přezkoumání fungování tohoto nástroje. Je také vhodné prověřit jeho možné budoucí rozšíření.
(12)
Pro zvýšení průhlednosti a pro to, aby se vyšlo vstříc očekáváním, pokud jde o projekty nebo skupiny projektů, které mají významné finanční potřeby pro dlouhou dobu, je žádoucí vypracovat orientační víceleté programy ve specifických odvětvích a oblastech. Tyto programy by měly stanovit celkovou a roční výši podpory, která by mohla být na dané období přidělena takovým projektům nebo skupinám projektů a která by mohla sloužit jako odkaz na roční rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci v rámci ročních rozpočtových prostředků, pokud jsou v souladu s odpovídajícími orientačními víceletými programy. Roční částky stanovené v těchto programech nicméně nepředstavují rozpočtové závazky.
(13)
Komise musí pečlivě vyhodnocovat potenciální ekonomickou životaschopnost projektů, a to na základě analýzy nákladů a přínosů a dalších vhodných kritérií, jakož i finanční rentabilitu projektů.
(14)
Finanční pomoc Společenství poskytovaná na základě čl. 155 odst. 1 prvního pododstavce třetí odrážky Smlouvy musí být v souladu s politikou Společenství, zejména co se týče sítí, ochrany životního prostředí, hospodářské soutěže a přidělování veřejných zakázek. Ochrana životního prostředí by měla zahrnovat posouzení vlivu na životní prostředí.
(15)
Je nutné vyjasnit pravomoci a odpovědnost členských států a Komise ohledně finanční kontroly.
(16)
Komise musí zajistit účinnou koordinaci všech činností Společenství ovlivňujících transevropské sítě, zejména mezi financováním transevropských sítí a mezi financováním ze strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského investičního fondu a Evropské investiční banky.
(17)
Měly by být připraveny účinné metody hodnocení, sledování a kontroly pomoci Společenství.
(18)
O financovaných činnostech by měly být k dispozici vhodné transparentní a veřejně přístupné informace.
(19)
S ohledem na význam transevropských sítí je vhodné zahrnout do tohoto nařízení finanční rámec ve smyslu bodu 33 Interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropských parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu (5) ve výši 4 874 880 000 EUR pro jeho provádění v období 2000 až 2006.
(20)
Je vhodné, aby Rada s ohledem na souhrnnou zprávu předloženou Komisí před koncem roku 2006 prověřila, zda ponechat v platnosti nebo změnit opatření podle tohoto nařízení.
(21)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice a oblast působnosti
Toto nařízení vymezuje podmínky a postupy pro poskytování pomoci Společenství na základě čl. 155 odst. 1 prvního pododstavce třetí odrážky Smlouvy projektům společného zájmu v oblasti transevropských sítí telekomunikační infrastruktury a projektům společného zájmu v oblasti transevropských sítí dopravní a energetické infrastruktury uvedeným v čl. 20 třetím pododstavci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 ze dne 20. června 2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí (7).
Článek 2
Způsobilost pro poskytnutí pomoci
Pomoc Společenství může být poskytnuta pouze projektům společného zájmu (dále jen „projekty“) určeným v rámci hlavních směrů uvedených v čl. 155 odst. 1 prvním pododstavci první odrážce Smlouvy.
Pomoc může být rovněž poskytnuta částem projektů, pokud tvoří technicky a finančně samostatné jednotky.
Článek 3
Formy pomoci
1. Pomoc Společenství projektům smí nabývat jedné nebo více z těchto forem:
a)
spolufinancování studií týkajících se projektů, včetně přípravných a hodnotících studií a studií proveditelnosti, jakož i další technická podpůrná opatření těchto studií. Obecně nemůže finanční účast Společenství překročit 50 % celkových nákladů na studii. Ve výjimečných, řádně odůvodněných případech může z podnětu Komise a se souhlasem dotyčných členských států účast Společenství překročit mez 50 %;
b)
úrokových příspěvků na úvěry poskytnuté Evropskou investiční bankou či jinými veřejnými či soukromými finančními institucemi. Doba vyplácení příspěvku nesmí zpravidla přesáhnout pět let;
c)
příspěvků na poplatky za úvěrové záruky od Evropského investičního fondu nebo od jiných finančních institucí;
d)
přímé investiční dotace v řádně odůvodněných případech;
e)
účast na rizikovém kapitálu pro investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky s přednostním soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí a zapojení podstatných investic soukromého sektoru; taková účast na rizikovém kapitálu nesmí překročit 1 % rozpočtových prostředků podle článku 19. Tato mez může být od roku 2003 zvýšena postupem podle čl. 18 odst. 2 až na 2 % s ohledem na přezkum fungování tohoto nástroje, který Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě. Účast může být zaplacena přímo do fondu nebo srovnatelného finančního podniku nebo do vhodného nástroje pro spolufinancování spravovaného týmiž správci fondu. Další podmínky provádění této účasti na rizikovém kapitálu jsou stanoveny v příloze I.
2. Pomoc Společenství uvedená v odstavci 1 je v případě potřeby kombinována s cílem získat maximální stimulační efekt z vynaložených rozpočtových zdrojů, které musejí být využity co možná nejhospodárněji.
3. Formy pomoci poskytované Společenstvím uvedené v odstavci 1 se uplatňují výběrově s ohledem na zvláštní charakteristiky různých typů jednotlivých sítí a s cílem zajistit, aby tato pomoc nenarušovala hospodářskou soutěž mezi podniky v dotyčném odvětví.
4. Finanční prostředky pro financování projektů dopravní infrastruktury během období uvedeného v článku 19 by měly být užity tak, aby alespoň 55 % bylo určeno na železnice (včetně kombinované dopravy) a nejvýše 25 % na pozemní komunikace.
5. Komise zvláště podporuje nasazení soukromých finančních zdrojů na projekty financované podle tohoto nařízení tam, kde může být multiplikační efekt finančních nástrojů Společenství maximalizován v partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem. Komise posoudí každý případ jednotlivě, přičemž v případě potřeby zohlední možnou alternativu financování výhradně z veřejných prostředků. Pro každý projekt bude v souladu se Smlouvou požadována podpora každého dotyčného členského státu.
Článek 4
Podmínky pomoci poskytované Společenstvím
1. Pomoc Společenství se poskytuje v zásadě pouze tehdy, jestliže se při provádění projektu vyskytnou finanční překážky.
2. Pomoc poskytovaná Společenstvím nesmí překročit minimální částku považovanou za nezbytnou ke spuštění projektu.
3. Bez ohledu na formu zvolené pomoci nesmí celková částka pomoci poskytované Společenstvím podle tohoto nařízení překročit 10 % celkových investičních nákladů. Celková částka pomoci poskytované Společenstvím však může výjimečně dosáhnout 20 % celkových investičních nákladů v těchto případech:
a)
projekty pro družicové lokalizační a navigační systémy ve smyslu článku 17 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (8);
b)
prioritní projekty energetických sítí;
c)
úseky projektů evropského zájmu vymezených v příloze III k rozhodnutí č. 1692/96/ES za předpokladu, že jsou zahájeny před rokem 2010, jejich cílem je odstranění míst s omezenou propustností nebo doplnění chybějících úseků, jestliže se jedná o úseky přeshraniční nebo překračující přírodní překážky, přispívají k začlenění vnitřního trhu v rozšířeném Společenství, podporují bezpečnost, zajišťují interoperabilitu vnitrostátních sítí nebo značně přispívají ke snížení nerovnováhy mezi druhy dopravy ve prospěch druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí. Výše této míry se rozlišuje podle prospěchu pro ostatní země, zejména pro sousední členské státy.
V případě projektů společného zájmu určených v příloze I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě (9), může celková výše pomoci Společenství poskytované podle tohoto nařízení dosáhnout 30 % celkových investičních nákladů.
4. Finanční zdroje poskytované podle tohoto nařízení nesmějí být v zásadě přidělovány projektům nebo fázím projektů, které využívají jiných finančních zdrojů Společenství.
5. V případě projektů uvedených v odstavci 3 jsou v mezích tohoto nařízení právní závazky víceleté a rozpočtové závazky jsou plněny ročními splátkami.
Článek 5
Orientační víceletý program Společenství
1. Aniž je dotčen článek 6, může Komise postupem podle čl. 18 odst. 2 vypracovat podle odvětví na základě hlavních směrů uvedených v čl. 155 odst. 1 Smlouvy orientační víceletý program (dále jen „program“), aby se zlepšila účelnost činnosti Společenství. Program bude založen na žádostech o finanční pomoc podle článku 8 a bude mimo jiné odrážet informace poskytnuté členskými státy, zejména informace uvedené v článku 9.
2. Program sestává výhradně z projektů společného zájmu nebo soudržných skupin projektů společného zájmu, které byly předtím identifikovány v rámci hlavních směrů uvedených v čl. 155 odst. 1 Smlouvy, týkají se specifických oblastí a mají významné dlouhodobé finanční potřeby.
3. Program stanoví pro každý projekt nebo skupinu projektů orientační částky pro poskytnutí finanční pomoci s výhradou ročního rozhodnutí rozpočtového orgánu. Pro účely orientačních víceletých programů nemůže být užito více než 75 % rozpočtových prostředků podle článku 19.
4. Program slouží jako odkaz pro roční rozhodnutí, kterými se na projekty přiděluje pomoc Společenství v rámci ročních rozpočtových prostředků. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v čl. 18 odst. 1 o pokroku programů a o veškerých rozhodnutích Komise o přidělení pomoci Společenství na tyto projekty. Průvodní dokumenty k předběžnému návrhu rozpočtu Komise budou zahrnovat zprávu o pokroku při provádění každého orientačního víceletého programu v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (10).
Program musí být přezkoumán alespoň v polovině doby jeho trvání nebo s ohledem na skutečně dosažený pokrok projektů nebo skupin projektů postupem podle čl. 18 odst. 2 a v případě potřeby týmž postupem revidován.
Program také uvede jiné zdroje financování dotyčných projektů, zejména z jiných nástrojů Společenství a od Evropské investiční banky.
5. Nastanou-li v provádění projektů nebo skupin projektů podstatné změny, dotyčný členský stát neprodleně uvědomí Komisi.
O úpravách orientačních celkových částek stanovených programem pro projekty, které mohou být nezbytné v důsledku těchto změn, se rozhodne postupem podle čl. 18 odst. 2.
Článek 6
Kritéria výběru projektů
1. Projektům je poskytována pomoc podle míry jejich přispění k cílům stanoveným v článku 154 Smlouvy a k ostatním cílům a prioritám definovaným v hlavních směrech podle čl. 155 odst. 1 Smlouvy.
2. Komise při provádění tohoto nařízení zajistí soulad svých rozhodnutí o poskytnutí pomoci Společenství s prioritami stanovenými v hlavních směrech pro různá odvětví vymezených podle čl. 155 odst. 1 Smlouvy, včetně jejich souladu s veškerými požadavky, které mohou být stanoveny v těchto hlavních směrech s ohledem na procentní podíl celkové pomoci Společenství.
3. Pomoc Společenství je určena projektům s potenciální ekonomickou životaschopností, jejichž finanční rentabilita je v době žádosti považována za nedostatečnou.
4. Rozhodnutí poskytnout pomoc Společenství by mělo rovněž brát ohled na
a)
zralost projektu;
b)
podněcující účinek pomoci Společenství na veřejné a soukromé finance;
c)
kvalitu finančního návrhu projektů;
d)
přímé či nepřímé sociálně ekonomické účinky, zejména týkající se zaměstnanosti;
e)
důsledky pro životní prostředí.
5. Je třeba brát rovněž zřetel, a to zejména v případě přeshraničních projektů, na časovou koordinaci různých částí těchto projektů.
Článek 7
Slučitelnost
Projekty financované podle tohoto nařízení musí být slučitelné s právem Společenství a politikou Společenství, zejména v oblastech životního prostředí, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek.
Článek 8
Podávání žádostí o finanční pomoc
Žádosti o finanční pomoc podávají Komisi dotčené členské státy nebo se souhlasem členského státu nebo členských států veřejné či soukromé podniky nebo subjekty, jichž se to přímo týká.
Komise zaznamená souhlas dotčených členských států.
Článek 9
Informace požadované pro posouzení žádostí a seznámení se s nimi
1. Každá žádost o finanční pomoc musí obsahovat veškeré informace nezbytné k prozkoumání projektu podle článků 4, 6 a 7, a zejména:
a)
jestliže se žádost týká projektu,
i)
jméno subjektu odpovědného za provádění projektu;
ii)
popis daného projektu a předpokládaný druh pomoci Společenství;
iii)
výsledky analýzy nákladů a přínosů včetně výsledků analýzy potenciální ekonomické životaschopnosti a analýzy finanční rentability;
iv)
situování projektu v oblasti dopravy na osy a uzly podle hlavních směrů;
v)
soulad s regionálním územním plánováním;
vi)
souhrnný popis vlivů na životní prostředí založený na posouzení provedeném v souladu se směrnicí Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (11);
vii)
prohlášení, že byly prozkoumány ostatní možnosti veřejného i soukromého financování včetně Evropského investičního fondu a Evropské investiční banky;
viii)
finanční plán uvádějící v eurech nebo národní měně veškeré složky finančního návrhu, včetně finanční pomoci požadované od Společenství v jejích různých formách uvedených v čl. 3 odst. 1 a od místních, regionálních nebo celostátních orgánů veřejné správy, jakož i ze soukromých zdrojů, a již poskytnuté pomoci;
b)
jestliže se žádost týká studie, cíle a účelu studie, předpokládané metody a techniky;
c)
předběžný časový rozvrh práce;
d)
popis kontrolních opatření, kterými bude daný členský stát kontrolovat využití požadovaných fondů.
2. Žadatelé poskytnou Komisi veškeré důležité doplňkové informace, které si vyžádá, jako například parametry, hlavní směry a hypotézy, z nichž vychází analýza nákladů a přínosů.
3. V zájmu posouzení žádosti může Komise požádat o jakoukoli odbornou radu, včetně posudku Evropské investiční banky.
Článek 10
Poskytnutí finanční pomoci
Komise rozhodne v souladu s článkem 274 Smlouvy o poskytnutí finanční pomoci podle tohoto nařízení na základě vlastního posouzení žádosti v souladu s výběrovými kritérii. V případě projektů identifikovaných v dotyčném orientačním víceletém programu vypracovaném na základě článku 5 přijme Komise roční rozhodnutí o poskytnutí pomoci v rámci orientačních finančních částek stanovených v daném programu. V případě jiných projektů jsou opatření přijímána postupem podle čl. 18 odst. 2. Komise sdělí své rozhodnutí přímo příjemcům pomoci a členským státům.
Článek 11
Finanční ustanovení
1. Pomoc Společenství může zahrnovat pouze výdaje týkající se projektu a vynaložené příjemci či třetími osobami, které odpovídají za provedení projektu.
2. Nesmějí být hrazeny výdaje vynaložené přede dnem, kdy Komise obdržela žádost o finanční pomoc.
3. Rozhodnutí poskytnout finanční pomoc přijatá Komisí na základě článku 10 jsou závazná a představují povinnost vynaložit výdaje povolené rozpočtem.
4. Platby se obvykle provádějí ve formě zálohy, průběžných plateb a závěrečné platby. Záloha, které obvykle nesmí převyšovat 50 % první roční tranše, je vyplacena, jakmile je žádost o pomoc schválena. Průběžné platby jsou uskutečňovány na základě žádostí o provedení platby při současném, přísném a transparentním posouzení stavu projektu nebo studie, v případě potřeby i posouzení revidovaných finančních plánů.
5. Platební podmínky musí brát ohled na skutečnost, že projekty týkající se infrastruktury jsou prováděny v průběhu několika let, a že proto musí být přijata opatření zajišťující víceleté financování.
6. Komise provede závěrečnou platbu po schválení závěrečné zprávy o projektu či studii předané příjemcem a uvádějící veškeré položky účelně vynaložených výdajů.
7. Komise určí postupem podle čl. 18 odst. 2 rámec pro postupy, harmonogram a částky plateb subvencí úrokových sazeb, subvencí záruky a podpor formou účasti rizikového kapitálu, pokud jde o investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky, s přednostním soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí.
Článek 12
Finanční kontrola
1. Aby bylo zaručeno úspěšné dokončení projektů financovaných podle tohoto nařízení, přijmou členské státy a Komise, každý z nich ve své oblasti působnosti, nezbytná opatření, aby
a)
bylo pravidelně ověřováno řádné provádění projektů a studií financovaných Společenstvím;
b)
se předcházelo nesrovnalostem a aby byly ukládány sankce;
c)
byly získány zpět veškeré částky ztracené v důsledku nesrovnalostí, včetně úroků z prodlení, v souladu s pravidly přijatými Komisí. S výjimkou případů, kdy členský stát nebo provádějící orgán veřejné moci prokáže, že za nesrovnalost neodpovídá, nese členský stát odpovědnost za finanční náhradu veškerých neoprávněně proplacených částek.
2. Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých za tímto účelem, a zejména jí předají popis systému řízení a kontroly vytvořeného v zájmu zajištění úspěšného dokončení projektů a studií.
3. Členské státy poskytují Komisi veškeré vnitrostátní zprávy o kontrole projektů.
4. Aniž jsou dotčena jakákoliv kontrolní opatření uplatňovaná členskými státy v souladu s jejich právními a správními předpisy a aniž je dotčen článek 246 Smlouvy a kontrolní opatření uskutečněná na základě článku 279 Smlouvy, mohou úředníci nebo zástupci Komise u projektů financovaných podle tohoto nařízení provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, a mohou zkoumat kontrolní systémy a opatření zavedená vnitrostátními orgány, které uvědomí Komisi o opatřeních přijatých za tímto účelem.
5. Před provedením kontroly na místě o ní Komise vyrozumí daný členský stát, aby získala jeho veškerou nezbytnou pomoc. Jestliže Komise provede kontroly na místě bez předběžného oznámení, podléhají tato opatření dohodám uzavřeným v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002. Úředníci nebo zástupci dotyčného členského státu se mohou těchto kontrol zúčastnit.
Komise může po daném členském státě požadovat, aby v zájmu ověření správnosti žádostí o platby provedl kontrolu na místě. Úředníci nebo zástupci Komise se těchto kontrol mohou účastnit a musí tak učinit, jestliže to dotyčný členský stát požaduje.
Komise zajistí, aby veškeré kontroly, které provádí, byly vykonávány koordinovaným způsobem, aby se zabránilo opakovaným kontrolám týkajícím se stejného předmětu ve stejném období. Dotyčný členský stát a Komise si okamžitě vymění veškeré užitečné informace týkající se výsledků provedených kontrol.
6. Jestliže Společenství poskytne pomoc veřejným nebo soukromým podnikům nebo subjektům, kterých se to přímo týká, provádí Komise kontrolní opatření, popřípadě ve spolupráci s členskými státy.
7. Odpovědné subjekty a orgány a veřejné nebo soukromé podniky nebo subjekty, kterých se to přímo týká, uchovávají pro potřeby Komise veškeré podklady výdajů k danému projektu po dobu pěti let od poslední platby každého projektu.
Článek 13
Snížení, pozastavení a zrušení pomoci
1. Pokud při provedení určité operace není přidělená finanční pomoc zčásti nebo zcela odůvodněna, Komise tento případ řádně prošetří, a zejména požádá členský stát nebo orgány a subjekty jím určené k provedení dané operace o podání připomínek ve stanovené lhůtě.
2. Po prošetření podle odstavce 1 může Komise snížit, pozastavit nebo zrušit pomoc týkající se dané činnosti, jestliže se šetřením zjistí nesrovnalost nebo nesplnění některé z podmínek stanovených v rozhodnutí o poskytnutí pomoci, a zejména došlo-li k jakékoliv změně ovlivňující povahu nebo podmínky provedení projektu, pro kterou nebyl vyžádán souhlas Komise.
Jakýkoliv nepatřičný souběh pomocí vede k vymáhání neoprávněně vyplacených částek.
3. Pomoc poskytnutá projektům, které nezačaly do dvou let ode dne jejich očekávaného zahájení uvedeného v rozhodnutí o poskytnutí pomoci, Komise zruší s výjimkou případů řádně vůči Komisi odůvodněných.
4. Veškeré neoprávněně vyplacené částky, které mají být vráceny, musí být splaceny Komisi.
5. Jestliže do deseti let po udělení finanční pomoci není daná činnost dokončena, může Komise požadovat navrácení vyplacené pomoci s ohledem na zásadu přiměřenosti, přičemž vezme v úvahu všechny podstatné skutečnosti.
Článek 14
Koordinace
Komise odpovídá za koordinaci a soudržnost mezi projekty a programy uvedenými v čl. 5 odst. 1 uskutečněnými podle tohoto nařízení a projekty uskutečněnými za pomoci příspěvků z rozpočtu Společenství, zásahů Evropské investiční banky, Evropského investičního fondu a ostatních finančních nástrojů Společenství.
Článek 15
Posouzení, sledování a vyhodnocování
1. Členské státy a Komise zajistí, aby provádění projektů podle tohoto nařízení podléhalo účinnému sledování a vyhodnocování. Projekty mohou být podle výsledků sledování a vyhodnocování upravovány.
2. Aby bylo zajištěno účinné využití pomoci Společenství, vyhodnocují Komise a dotyčné členské státy, případně i ve spolupráci s Evropskou investiční bankou nebo jinými příslušnými subjekty, soustavně pokrok v provádění projektů.
3. Po obdržení žádosti o pomoc a před jejím schválením Komise posoudí projekt s cílem zvážit, zda je v souladu s podmínkami a kritérii stanovenými v článcích 4 a 6. V případě potřeby přizve Komise Evropskou investiční banku nebo jiné příslušné subjekty, aby se na tomto posouzení podílely.
4. Komise a členské státy vyhodnotí způsob, jakým byly projekty a programy provedeny, včetně důsledku jejich provedení, s cílem posoudit, zda může být nebo zda bylo dosaženo původních cílů. Toto hodnocení mimo jiné zahrnuje vliv projektů na životní prostředí, přičemž se bere ohled na platné právní předpisy Společenství. Komise také může po konzultaci s dotyčným členským státem požadovat, aby příjemce pomoci předložil zvláštní vyhodnocení projektů nebo skupin projektů podporovaných podle tohoto nařízení nebo jí poskytl informace a pomoc potřebnou k vyhodnocení těchto projektů.
5. V případě potřeby je sledování prováděno pomocí hmotných a finančních ukazatelů. Ukazatele se vztahují na zvláštní povahu projektů a jejich cílů. Musí být uspořádány tak, aby udávaly
a)
úroveň rozpracovanosti projektu vzhledem k plánu a původně stanoveným operativním cílům;
b)
pokrok dosažený v řízení a případné související problémy.
6. Při prověřování jednotlivých žádostí o pomoc bere Komise ohled na výsledky posouzení a hodnocení prováděných v souladu s tímto článkem.
7. Způsoby hodnocení a sledování podle odstavců 4 a 5 jsou stanoveny v rozhodnutích o schválení projektů nebo ve smluvních ustanoveních týkajících se poskytování finanční pomoci.
Článek 16
Informace a zveřejnění
1. Komise předloží každý rok k posouzení výroční zprávu o činnostech vykonaných podle tohoto nařízení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Tato zpráva musí obsahovat vyhodnocení výsledků dosažených na základě pomoci poskytnuté Společenstvím v různých oblastech používání s ohledem na původní cíle, jakož i kapitolu o obsahu a provádění probíhajících víceletých programů, zejména zprávu o revizi podle čl. 5 odst. 4 druhého pododstavce.
2. Příjemci pomoci zajistí, aby pomoc poskytnutá podle tohoto nařízení byla vhodným způsobem zveřejněna s cílem informovat veřejnost o úloze Společenství při provádění projektů.
Poradí se s Komisí, jak by tato informovanost měla být uskutečňována.
Článek 17
Provádění
Za provádění tohoto nařízení odpovídá Komise.
Článek 18
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).
Evropská investiční banka jmenuje do výboru svého zástupce bez hlasovacího práva.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 19
Financování
Finanční rámec pro provádění tohoto nařízení na období 2000 až 2006 se stanoví na 4 874 880 000 EUR.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
Přidělení finančních prostředků závisí na kvalitativní a kvantitativní úrovní provedení.
Článek 20
Ustanovení o přezkumu
Komise předloží před koncem roku 2006 Evropskému parlamentu a Radě komplexní zprávu o zkušenostech získaných s mechanismem pro poskytování pomoci Společenství podle tohoto nařízení, zejména s mechanismem a ustanoveními stanovenými v článku 3.
Evropský parlament a Rada postupem stanoveným v čl. 156 prvním pododstavci Smlouvy prověří, zda a za jakých podmínek budou opatření stanovená tímto nařízením moci být zachována nebo pozměněna po skončení období uvedeného v článku 19.
Článek 21
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2236/95 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 22
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2009.