Nařízení Rady (ES) č. 1728/1999
ze dne 29. července 1999
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu syntetických polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu a o zastavení řízení týkajícího se dovozů syntetických polyesterových vláken pocházejících z Korejské republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na článek 9 a článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s Poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Předcházející šetření
a) Tchaj-wan
(1) V prosinci 1988 uložila Rada nařízením (EHS) č. 3946/88 [2] konečná antidumpingová cla z dovozu syntetických polyesterových vláken (dále jen "PSV") pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu.
Následně zahájila Komise v prosinci 1990 na základě žádosti Sdružení dovozců syntetických polyesterových vláken, jakož i žádosti vývozců v některých dotčených zemích, přezkum nařízení (EHS) č. 3946/88, v souladu s článkem 14 nařízení (EHS) č. 2423/88 [3]. V důsledku tohoto přezkumu pozměnila Rada v prosinci 1992 nařízením (EHS) č. 3017/92 [4] platná antidumpingová cla mimo jiné ve vztahu k Tchaj-wanu.
b) Korejská republika
(2) V lednu 1993 uložila Rada nařízením (EHS) č. 54/93 [5] konečná antidumpingová cla z dovozu PSV pocházejících mimo jiné z Korejské republiky (dále jen "Korea").
c) Opatření proti jiným zemím
(3) Rada pozměnila nařízením (EHS) č. 3017/92 antidumpingová opatření mimo jiné proti Rumunsku, Turecku, Srbské republice a Černé Hoře a Bývalé jugoslávské republice Makedonii a zrušila opatření proti dovozům z Mexika a Spojených států amerických. Antidumpingová opatření týkající se zbývajících výše uvedených zemí pozbyla účinnosti dne 23. října 1997. Rada konečně uvalila nařízením (ES) č. 1490/96 [6] konečná antidumpingová opatření proti dovozům PSV pocházejících z Běloruska. Nakonec se tedy v současnosti platná antidumpingová opatření týkají dovozů pocházejících z Tchaj-wanu, Koreje a Běloruska.
2. Žádost o přezkum
(4) Po zveřejnění dvou oznámení o blížícím se pozbytí účinnosti platných antidumpingových opatření proti dovozům PSV pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu [7] a z Koreje [8] obdržela Komise v červenci a srpnu 1997 žádosti o přezkum opatření týkajících se těchto dvou zemí podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení") ve vztahu k těmto dvěma výše uvedeným zemím.
Žádosti podal Mezinárodní výbor pro umělé hedvábí a syntetická vlákna (MVUHSV) jednající jménem výrobců ve Společenství, jejichž společná výroba představuje většinový podíl na celkové výrobě dotyčného výrobku ve Společenství.
(5) Žádosti byly odůvodněny tím, že pozbytím účinnosti opatření by pravděpodobně dumping ke škodě daného odvětví Společenství pokračoval nebo by se opakoval. Po konzultaci s Poradním výborem dospěla Komise k závěru, že pro zahájení přezkumu existuje dostatek podkladů a zahájila šetření [9] podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Ačkoli byly žádosti o přezkum pozbytí účinnosti podány v rámci dvou odlišných řízení, týkaly se dovozů téhož výrobku. Proto byly oba přezkumy v zájmu náležité správy spojeny v jedno šetření.
3. Šetření
(6) Komise úředně uvědomila výrobce ve Společenství podporující žádost o přezkum, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, jakož i zástupce vyvážejících zemí a dala stranám, kterých se záležitost přímo týkala, příležitost sdělit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení.
(7) Komise rozeslala stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, dotazníky a obdržela odpovědi od osmi výrobců ze Společenství, čtyř tchajwanských a pěti korejských vyvážejících výrobců. Komise rozeslala dotazníky rovněž celé řadě ekonomických subjektů, kteří jsou sami prodejci, uživateli a dovozci PSV ve Společenství, nebo je zastupují. Odpověděla pouze dvě sdružení uživatelů.
(8) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které pokládala za potřebné pro stanovení dumpingu, škod a zájmu Společenství. Ověřování byla provedeno v prostorách těchto společností:
a) Vyvážející výrobci:
- TCHAJ-WAN
- Nan Ya Plastic Corporation, Taipei,
- Shinkong Synthetic Fibres Corporation, Taipei,
- Tuntex Distinct Corporation, Taipei,
- Far Eastern Textile Corporation, Taipei;
- KOREA
- Saehan Industries Inc. (dříve Cheil Synthetic Textiles Inc.), Seoul,
- Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seoul,
- Kohap Ltd, Seoul,
- Samyang Corporation, Seoul,
- Sunkyong Industries Ltd, Seoul;
b) Výrobci ve Společenství
- Hoechst AG, Frankfurt/Main, Německo,
- Tergal, Gauchy, Francie,
- Montefibre Spa, Milano, Itálie,
- Catalana de Polimers, Barcelona, Španělsko.
(9) Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 1996 do 30. září 1997 (dále jen "období šetření", nebo "OŠ"). Přezkum situace daného odvětví Společenství se týkal období od roku 1994 do konce období šetření.
(10) Nynější přezkum překročil období jednoho roku, během něhož měl být podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení uzavřen, a to v důsledku složitosti šetření, a zejména v důsledku potíží při získávání a vyhodnocování údajů o devalvaci měny na Dálném Východě a jeho vlivu na pravděpodobnost pokračování nebo opakování škodlivého dumpingu.
(11) Všechny dotyčné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit zachování existujících opatření týkajících se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu a zastavit řízení týkající se dovozů pocházejících z Koreje. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření stanoviska k těmto zjištěním. Připomínky stran byly zváženy a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Popis dotyčného výrobku
(12) Výrobkem, kterého se toto šetření týká, je tentýž výrobek jako v předcházejících šetřeních, to jest syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná nebo jinak nezpracovaná pro spřádání; obecně jsou nazývána "polyesterová syntetická vlákna" (PSV) a jsou v současné době se zařazena pod kód KN 55032000.
Tento výrobek je základním materiálem používaným na různých stupních výrobního postupu textilního zboží, v závislosti na charakteru příslušných textilií. Kolem 60 % spotřeby PSV se ve Společenství se používá pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna nebo vlna. Přibližně 25 % se používá jako náplně, tj. k vycpávání nebo vyplňování určitého textilního zboží (např. polštářů, sedadel automobilů, sak) a zbývajících 15 % je určeno pro ostatní, nespřádané výrobky, zejména pro výrobu koberců. Uvedený výrobek se prodává s různou specifikací jakosti: stupeň A odpovídá běžné jakosti, zatímco vlákna nižší jakosti se označují stupni B a C. Šetření ukázalo, že do Společenství byl vyvážen pouze stupeň A. Výrobci PSV zařazují výrobek do různých typů podle svých vlastních kritérií, která jsou založena hlavně na jeho použití a tloušťce a délce vlákna.
(13) Tchajwanští vyvážející výrobci požadovali, aby vlákna určená pro jiné účely než pro spřádání a zvláštní vlákna, tj. PSV se zvláštními znaky, jako jsou dvoukomponentní dutá vlákna, vlákna s nízkým bodem tavení a černá vlákna, byla považována za odlišná od výše popsaného výrobku a z tohoto šetření byla vyňata.
Šetření však ukázalo, že ačkoli je několik typů PSV, které mají různé znaky, aby vyhovovaly zvláštním potřebám, mají tytéž základní fyzikální vlastnosti. Navíc je trh tohoto výrobku ve skutečnosti utvářen vzájemným překrýváním sérií typů s ne dost jasně vymezenými hranicemi mezi nimi.
Bylo tedy shledáno, že žádný zvláštní znak údajné zvláštní PSV neodlišuje, a že by proto měly být do tohoto řízení zahrnuty.
Pro účely tohoto šetření byly proto všechny typy PSV považovány za jediný výrobek.
2. Srovnatelný výrobek
(14) Šetření ukázalo, že různé typy PSV vyráběné a prodávané na tchajwanském a korejském trhu byly i přes menší rozdíly v délce nebo jakosti podobné typům PSV vyváženým z těchto zemí do Společenství ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15) Tchajwanští vyvážející výrobci tvrdili, že jejich se skládají zejména z PSV určených pro jiné účely než pro spřádání nebo ze zvláštních PSV, které dané odvětví Společenství nevyrábí ve velkém množství a které se ze všech hledisek jednoznačně liší od PSV vyráběných daným odvětvím Společenství, která údajně pozůstávají převážně ze standardních vláken pro spřádání a z dutých vláken. Šetření ukázalo, že zvláštní vlákna představují pouze menší část tchajwanských vývozů do Společenství, zatímco valná většina těchto vývozů se skládá z vláken pro spřádání a z dutých vláken. Kromě toho existuje ve Společenství významná výroba zvláštních vláken a nespřádaných vláken. V každém případě bylo v tomto šetření zjištěno, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 13, že nespřádaná vlákna a zvláštní vlákna tvoří spolu se zbývajícími typy PSV jediný výrobek.
Proto byly typy PSV vyvážené z Tchaj-wanu a Koreje do Společenství podobné typům PSE vyráběným výrobci ve Společenství a byly prodávány na trhu Společenství ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING A PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16) V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo účelem tohoto přezkumu určit, zda by pozbytí účinnosti opatření mohlo nebo nemohlo vést k pokračování nebo opakování dumpingu, zejména zkoumáním toho, zda po přijetí antidumpingových opatření dumping nadále pokračoval.
a) Tchaj-wan
(17) Z pěti tchajwanských vyvážejících výrobců odpověděli na dotazník dva, jeden prohlásil, že v období šetření do Společenství nevyvážel, a vyjádřil svou ochotu spolupracovat při šetření. Kromě toho dva vyvážející výrobci, Tuntex Distinct CorporatioN a Shinkong Synthetic Fibres Corporation, vyvezli do Společenství v období šetření každý méně než 100 tun. Protože pro nízký objem uskutečněných vývozů těchto dvou tchajwanských společností nebyly jejich odpovídající vývozní ceny dostatečně reprezentativní, nebylo považováno za potřebné vypočítávat na tomto základě dumpingové rozpětí pro tyto dvě společnosti.
b) Korea
(18) Všech pět korejských vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník, vyvezlo do Společenství v období šetření značná množství PSV.
2. Běžná hodnota
a) Tchaj-wan
(19) Z důvodů uvedených v bodě odůvodnění 17 byly běžné hodnoty stanoveny pouze pro dva tchajwanské vyvážející výrobce, na které připadaly téměř všechny tchajwanské vývozy PSV do Společenství v období šetření. V obou případech byla běžná hodnota určena pro každý typ PSV vyráběný dotyčnými společnostmi a vyvážený do Společenství.
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota jednotlivých typů v souladu s čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 základního nařízení zcela založena na cenách, které platili nezávislí zákazníci v běžném obchodním styku na domácím trhu, s ohledem na prodej v reprezentativních množstvích.
U druhého vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že některé typy PSV vyvážené do Společenství na vnitřním trhu neprodával vůbec, nebo jen v nedostačujícím množství. V těchto případech, a protože nemohly být použity ceny ostatních spolupracujících výrobců, byla běžná hodnota sestavena na základě výrobních nákladů těchto typů PSV s připočtením přiměřené částky na prodejní, obecné a správní náklady a zisk v souladu čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Aby mohla být určena přiměřená výše prodejních, obecných a správních nákladů a zisku, byly v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení použity aktuální údaje týkající se výroby a prodeje podobného výrobku tohoto vyvážejícího výrobce v běžném obchodním styku. Běžná hodnota pro zbývající vyvážené typy výrobku byla v souladu s čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 základního nařízení založena na cenách, které platili nezávislí zákazníci v běžném obchodním styku na domácím trhu, protože toto zboží bylo na domácím trhu prodáváno v reprezentativních množstvích jak celkově, tak i podle dotyčných typů.
b) Korea
(20) Běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 založena na cenách, které platili nezávislí zákazníci v běžném obchodním styku na domácím trhu, s přihlédnutím k prodeji v representativních množstvích. Pro ty typy výrobku, které nebyly na domácím trhu prodány v reprezentativních množstvích, nebo v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota sestavena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože nemohly být použity ceny ostatních vyvážejících výrobců. V této souvislosti byly prodejní, obecné a správní náklady a zisk stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení tímtéž způsobem jako pro Tchaj-wan.
3. Vývozní cena
(21) Pro vyvážející výrobce v obou zemích byly vývozní ceny stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně placených nezávislými kupujícími ve Společenství.
4. Srovnání
(22) Aby bylo zajištěno korektní srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které byly uplatněny a doloženy, aby ovlivnily srovnatelnost. V souvislosti s tím byly provedeny úpravy nákladů na vnitrozemskou a námořní dopravu, pojištění, manipulaci, nákladů spojených s nakládkou, vedlejších nákladů, nákladů spojených s úvěrem, provizí a dovozních poplatků.
Dva tchajwanští vyvážející výrobci oznámili a prokázali, že domácím zákazníkům, kteří nakoupili více než určitý objem PSV ročně, byly poskytnuty množstevní slevy. Tito vyvážející výrobci tvrdili, že všem zákazníkům ve Společenství byla poskytnuta stejná sleva, ačkoli na faktuře nevyznačená, při jejich nákupech v množstvích přesahujících množství, při jehož překročení byla sleva poskytována. Aby bylo zajištěno korektní srovnání, bylo proto požádáno o provedení úpravy pro malé domácí zákazníky, která by odpovídala slevě poskytnuté velkým domácím zákazníkům.
V této souvislosti je třeba poukázat na to, že úprava za množství může být podle čl. 2 odst. 10 písm. c) základního nařízení udělena pouze pokud jde o cenové slevy skutečně poskytnuté při nákupu různých množství. Kromě toho bylo zjištěno, že ne všichni zákazníci ve Společenství nakoupili během období šetření dotyčný výrobek v množství, které by je opravňovalo k získání množstevní slevy. Naopak, podíl vývozů malým zákazníkům ve Společenství se velmi těsně blížil podílu prodeje domácím malým zákazníkům, což svědčí o tom, že jak domácí trh, tak i vývozní trh mají, pokud jde o zákazníky, podobnou strukturu. V důsledku toho je z hlediska zajištění korektního srovnání odůvodněná pouze úprava těch množstevních slev, které vyvážející výrobci skutečně poskytli svým velkým domácím zákazníkům.
5. Dumpingové rozpětí
(23) Vážený průměr běžné hodnoty podle jednotlivých typů PSV byl v souladu čl. 2 odst. 11 základního nařízení srovnán s sváženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu "ze závodu" na téže úrovni obchodu.
Srovnání prokázalo existenci dumpingu u dvou tchajwanských vyvážejících výrobců a čtyř vyvážejících výrobců, u nichž bylo šetření prováděno, přičemž se dumpingové rozpětí rovnalo částce, o kterou takto stanovená běžná hodnota přesáhla vývozní cenu do Společenství.
(24) Vážený průměr dumpingového rozpětí, vyjádřený jako procento z dovozní ceny CIF-hranice Společenství, je významný pro oba tchajwanské vyvážející výrobce, Far Eastern Textile Corporation a Nan Ya Plastics Corporation, na které připadá téměř celý objem tchajwanského vývozu do Společenství. Vzhledem k cenové politice obou dotyčných vyvážejících výrobců lze dospět k názoru, že dumping by pokračoval, nebo by se dokonce zvýšil, pokud by byla opatření zrušena. U ostatních tří spolupracujících tchajwanských vyvážejících výrobců nebylo dumpingové rozpětí vypočítáváno z důvodů uvedených v bodě odůvodnění 17. Komise však zkoumala pravděpodobnost opakování dumpingu v případě zrušení opatření. Na základě informací od dvou tchajwanských společností podílejících se valnou většinou na celkovém objemu prodeje bylo zjištěno, že ceny jejich vývozů do jiných zemí než do Společenství jsou dumpingové. Protože tyto vývozy představují většinovou část celkového objemu prodeje těchto společností, lze dospět k závěru, že vzhledem k jejich vývozní cenové politice by se v případě zrušení opatření dumpingové vývozy na trh Společenství pravděpodobně opakovaly.
(25) Tchajwanští vyvážející výrobci uplatňovali názor, že dumpingové rozpětí je kompenzací za devalvaci tchajwanské měny (NT$) oproti USD, ke které došlo po období šetření. Dále tvrdili, že se očekává, že úroveň NT$ vůči USD v prvním čtvrtletí roku 1998 zůstane stabilní i pro příští roky a že pokles ceny v amerických dolarech u tereftalátové kyseliny (ESP), hlavní suroviny pro výrobu PSV, kterou dotyčné společnosti nakupují v USA, více než jen nahradil devalvaci tchajwanské měny vůči USD.
Tento problém byl zkoumán. Devalvace NT$ vůči USD, tj. vůči měně, v níž jsou vývozní ceny do Společenství obecně uváděny, skutečně dosahovala v prvním čtvrtletí roku 1998 téměř 17 % ve srovnání s průměrem zjištěným během období šetření. Ve zbývající části roku 1998 však bylo zaznamenáno zotavení NT$, takže devalvace zaznamenaná na počátku roku 1999 se omezila na 14 %. Kromě toho se podle finančních předpovědí vyvážejících výrobců očekává v roce 2000 další snížení devalvace na méně než 10 % (ve srovnání s úrovní převažující v období šetření). Podle týchž předpovědí se tento trend zotavení NT$ udrží i v následujících letech. Proto tedy vzhledem k fluktuačnímu charakteru devalvace NT$ nemůže být argument uplatňovaný tchajwanskými vyvážejícími výrobci přijat. V každém případě je třeba poznamenat, že z jejich samotné povahy nelze změny směnného kurzu spolehlivě předpovědět a že změny, ke kterým došlo v minulosti, nelze nutně brát jako vodítko pro odhad budoucího vývoje.
(26) Pokud se týká Koreje, je třeba poznamenat toto: přezkoumávaná opatření jsou založena na dumpingových rozpětích stanovených v předcházejícím šetření a tato rozpětí by byla s výjimkou zbývajícího rozpětí považována v rámci současného základního nařízení za nepatrná. Původní dumpingová rozpětí byla nízká a tato situace se nezměnila. Stanovený vážený průměr dumpingového rozpětí, vyjádřený jako procento dovozní ceny CIF hranice Společenství, byl 1,8 %. Nakonec nebyly zjištěny žádné náznaky toho, že by zrušení existujících opatření vedlo v dohledné budoucnosti ke změně této situace. Z toho byl vyvozen závěr, že opakování dumpingu není pravděpodobné.
D. ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(27) Dva z devíti výrobců ve Společenství podporujících žádost o přezkum během období šetření nespolupracovali. Šetření ukázalo, že v období šetření podíl sedmi spolupracujících výrobců na celkové výrobě dotyčného výrobku Společenství dosahoval více než 65 %. Proto tito výrobci tvoří dané odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Dále jsou tito výrobci označováni jako "dané odvětví Společenství".
E. ANALÝZA SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba ve Společenství
(28) Spotřeba ve Společenství byla založena na kombinovaném objemu prodejů na trh Společenství uskutečněných daným odvětvím Společenství, na prodejích ostatních nespolupracujících výrobců ve Společenství a na informacích Eurostatu o celkovém objemu dovozů. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že objem prodejů výrobců ve Společenství, kteří při šetření nespolupracovali, představoval asi 30 % celkového prodeje všech výrobců ve Společenství.
Na výše uvedeném základě vykázala spotřeba PSV během období šetření celkově lehce klesající tendenci: poklesla z množství 540000 tun v roce 1994 na 490000 un v roce 1995 a po dočasném propadu na 460000 tun v roce 1996 dosáhla v období šetření 520000 tun, což představuje v uvažovaném období celkový pokles o 3 %.
2. Dovozy do Společenství z Tchaj-wanu a Koreje
a) Dovozy z Koreje
(29) Na základě závěru o dumpingu a pravděpodobnosti jeho opakování při těchto dovozech byl vyvozen závěr, že situace na trhu Společenství, pokud jde o dovozy pocházející z Koreje, by neměla být analyzována.
b) Objem, hodnota a podíl dovozů z Tchaj-wanu na trhu
(30) Objem dovozů z Tchaj-wanu vzrostl z cca 8000 tun v roce 1994 na cca 27000 tun v období šetření, což představuje nárůst kolem 240 %. Hodnota dovozů z Tchaj-wanu se zvýšila z 9,9 milionů ECU v roce 1994 na 29,3 milionů ECU v období šetření, což představuje nárůst o 196 %.
Pokud se týká podílu na trhu, na základě celkové spotřeby ve Společenství se v období šetření zvýšil se podíl dumpingových dovozů z Tchaj-wanu co do objemu z 1,5 % na 5,3 %, což znamená nárůst o 253 %.
c) Ceny dovozů z Tchaj-wanu
(31) Ceny dovozů z Tchaj-wanu poklesly od roku 1994 do období šetření o 14 %. Je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že tyto ceny byly nižší než ceny daného odvětví Společenství během celého uvažovaného období.
d) Cenově podbízené dovozy z Tchaj-wanu
(32) Pro stanovení cenového podbízení byly analyzovány údaje vztahující se k období šetření. Cenové podbízení bylo stanoveno na základě srovnání vývozní ceny s cenami účtovanými daným odvětvím Společenství na téže obchodní úrovni. Jako prodejní ceny daného odvětví Společenství byly použity ceny nezávislých zákazníků, v případě potřeby upravené jako ceny "ze závodu", tj. s vyloučením nákladů na přepravu. Prodejní ceny vyvážejících výrobců (CIF hranice Společenství) byly upraveny s ohledem na zaplacené celní poplatky a antidumpingové clo: všechny ceny byly srovnávány po vyloučení slev a rabatů.
(33) Výsledek srovnání (váženého průměru se základem váženého průměru) vykázal u dovozů z Tchaj-wanu vážený průměr dumpingového rozpětí, vyjádřený jako procento z průměrné prodejní ceny daného odvětví Společenství, ve výši 16,7 %.
Toto je třeba porovnat s dumpingem zjištěným při předcházejícím šetření, který se u tchajwanských dovozů pohyboval mezi 22 % až 30 %.
Úroveň dumpingu vyvážejících výrobců na základě průměru zůstala významnou i přes určitý vzestupný účinek platných antidumpingových opatření na dovozní ceny.
3. Hospodářská situace daného odvětví Společenství
a) Předběžné poznámky
(34) Přezkum situace daného odvětví Společenství byl prováděn v době od roku 1994 do konce období šetření. Je třeba poznamenat, že během tohoto období byla antidumpingová opatření uvedená v bodě odůvodnění 1 a dalších bodech odůvodnění v platnosti, s výsledným účinkem na dané odvětví Společenství.
b) Výroba, kapacita a využití kapacity
(35) Výroba daného odvětví Společenství v uvažovaném období poklesla z cca 374000 tun v roce 1994 na cca 343000 tun v období šetření. Tento pokles byl odrazem uzavření výrobních zařízení řady společností daného odvětví Společenství. To představuje celkový pokles o 8 %. Výroba poklesla ve větším měřítku než spotřeba ve Společenství, která zaznamenala v uvažovaném období snížení o 3 %.
(36) Pokud jde o kapacitu, je třeba poznamenat, že zařízení na výrobu PSV se používají rovněž pro výrobu jiných výrobků, kterých se toto řízení netýká, např. kabelů a řezaných nebo trhaných kabelů. V důsledku toho byla odhadována kapacita daného odvětví Společenství připisovaná normálně výrobě dotyčného výrobku. Bylo zjištěno, že kapacita se snížila ze 432300 tun v roce 1994 na 401500 tun v období šetření, což představuje pokles o 7 %. Toto víceméně odpovídá poklesu výroby uvedené v předcházejícím bodě odůvodnění. Míra využití kapacity během uvažovaného období v uvažovaném období mírně poklesla z 86,6 % v roce 1994 na 85,7 % v období šetření.
c) Objem prodeje daného odvětví Společenství
(37) Objem prodeje daného odvětví Společenství na trhu Společenství poklesl během uvažovaného období ze 330000 tun v roce 1994 na 295000 tun v období šetření. To představuje celkový pokles o 11 %. Tento trend ukazuje, že prodej daného odvětví Společenství nesledoval trend spotřeby, který se během uvažovaného období snížil o 3 %.
d) Podíl na trhu
(38) Vývoj objemu prodeje srovnaný s objemem spotřeby ve Společenství ukazuje, že podíl daného odvětví Společenství na trhu v uvažovaném období poklesl. Podíl daného odvětví Společenství na trhu poklesl ze 61 % v roce 1994 na 60 % v roce 1995, o 59 % v roce 1996 a o 56 % v období šetření. Celková ztráta podílu na trhu dosáhla mezi rokem 1994 a obdobím šetření pěti procentních bodů.
e) Zásoby
(39) Zásoby se v době od roku 1994 do období šetření značně zvýšily, a to o 33 %.
f) Průměrná prodejní cena a cenový vývoj
(40) Vážené průměry cen dotyčného výrobku prodávaného daným odvětvím Společenství na trh Společenství v uvažovaném období kolísaly a celkově se zvýšily o 3 %.
Je třeba poznamenat, že ceny PSV byly u všech ekonomických subjektů podílejících se na trhu ovlivněny vývojem cen základních surovin, jako je čistá tereftalická kyselina (ESP), dimetyltereftalát (DMT) a glykol, představujících 60 až 70 % výrobních nákladů konečného výrobku. V důsledku celosvětového nedostatku těchto surovin, který vznikl koncem roku 1993 a pokračoval přes rok 1994 až do roku 1995, se ceny skutečně zvýšily a odrazily se v odpovídajícím zvýšení výrobních nákladů. Cenový trend těchto surovin se nicméně od roku 1955 změnil.
g) Ziskovost
(41) V roce 1994 zaznamenalo dané odvětví Společenství ve váženém průměru ztrátu 3,5 %, vyjádřeno jako procento čistých tržeb. Proto se finanční situace zlepšila, zejména během roku 1995 (zisk 7,5 %). To bylo částečně výsledkem toho, že všechny ekonomické subjekty podílející se na trhu Společenství byly schopny zvýšit své ceny po vzrůstu nákladů na suroviny (viz bod odůvodnění 40) a dané odvětví Společenství mohlo zlepšit svou finanční situaci snížením režijních nákladů. Je však třeba poznamenat, že dané odvětví Společenství vykázalo od roku 1995 klesající trend svých finančních výsledků, a to ze 7,5 % zisku na 5,6 % zisku v období šetření.
h) Investice
(42) V období šetření byly roční investice daného odvětví Společenství významné, neboť měly hodnotu 58 milionů ECU v roce 1994, 44 milionů ECU v roce 1995 a vyvrcholily v roce 1996 částkou 81 milionů ECU. Během období šetření dosáhly investice 14 milionů ECU. Je třeba poznamenat, že toto významné úsilí představují z největší části investice do přemístění strojního zařízení jako součást programu celkové restrukturalizace.
i) Zaměstnanost
(43) V důsledku určité míry snížení výrobní kapacity a restrukturalizace se počet zaměstnanců snížil z 2300 osob v roce 1994 na cca 2000 osob v období šetření, tj. o 9,2 %.
4. Závěr k situaci daného odvětví Společenství
(44) Výše uvedená analýza odhalila, že hospodářské ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, prodej a zásoby i nadále vykazují negativní trendy. Ačkoli to musí být zjevné v souvislosti s lehce klesající spotřebou, je třeba mít na mysli, že dané odvětví Společenství během tohoto období ztratilo svůj podíl na trhu. Šetření mimoto ukázalo, že dané odvětví Společenství bylo vystaveno značnému cenovému tlaku a že došlo k podstatnému cenovému podbízení u dovozů pocházejících z Tchaj-wanu.
(45) K finanční situaci daného odvětví Společenství je třeba poznamenat, že v roce 1995 bylo dosaženo zisku poté, co došlo ke zvýšení cen surovin a zahájení antidumpingového šetření proti dovozům z Běloruska. Dané odvětví Společenství však přesto vykázalo od roku 1995 klesající trend svých finančních výsledků, kdy se současně zvýšil objem dovozů z Tchaj-wanu vyplňujících vakuum, které zůstalo po dovozech z Běloruska.
(46) S ohledem na předcházející analýzu byl vyvozen závěr, že dané odvětví Společenství se nadále nachází ve slabé ekonomické situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ŠKOD
(47) Po analýze existence dumpingu, jakož i pravděpodobnosti opakování dumpingu při dovozech pocházejících z Tchaj-wanu a po analýze situace daného odvětví Společenství bylo zkoumáno, zda je opakování škod pravděpodobné v případě, že by opatření uplatňovaná proti dovozům z Tchaj-wanu byla zrušena.
1. Analýza situace dotyčných výrobců ve vyvážející zemi
(48) Bylo zjištěno, že od roku 1995 do období šetření se celková výrobní kapacita v Tchaj-wanu zvýšila o 21,3 %, tj. o 135000 tun. Tchajwanští vyvážející výrobci předvídají v roce 1998 další zvýšení výrobní kapacity a využívání kapacity na úrovni přes 90 %, což povede k dalšímu zvýšení výroby o 30000 tun.
(49) Bylo rovněž zjištěno, že objem dovozů pocházejících z Tchajwanu se mezi rokem 1994 a obdobím šetření přes platná antidumpingová opatření podstatně zvýšil (o 242 %). Je třeba poznamenat, že objem těchto dovozů do Společenství se v době mezi rokem 1995 a rokem 1996 téměř zdvojnásobil a v době mezi rokem 1994 a obdobím šetření více než ztrojnásobil. Odpovídající podíl na trhu se mezi rokem 1994 a obdobím šetření značně zvýšil, a to z 1,5 % na 5,3 %. Kromě toho bylo zjištěno, že během období šetření byly tyto dovozy uskutečňovány za ceny se značným podbízením (16,7 %) vzhledem k cenám daného odvětví Společenství.
2. Dopad dovozů z Tchaj-wanu při neexistenci antidumpingových opatření
(50) Pokud se týče opakování škodlivého dumpingu, bylo předpokládáno, že ceny dosažené při absenci antidumpingových opatření by mohly vést k cenovému podbízení dosahujícímu až 24,5 %. Pro výpočet tohoto procenta byla použita tatáž metodika, která je popsána v bodě odůvodnění 32 s tou výjimkou, že k dovozní ceně nebylo připočteno žádné antidumpingové clo.
(51) Vzhledem k výše uvedenému lze očekávat, že budou-li platná antidumpingová opatření zrušena, dovozy z Tchaj-wanu do Společenství se budou dále zvyšovat a jejich ceny poklesnou. Bylo zjištěno, že objem tchajwanských dovozů se zvýšil dokonce i během platnosti opatření. Navíc nelze vyloučit, že při neexistenci opatření by relativně vyšší cena na trhu Společenství mohla být podnětem k přesměrování vývozů z Tchaj-wanu, které jsou nyní zasílány do jiných třetích zemí, na trh Společenství.
(52) Pokud se týče stupně daného odvětví Společenství, lze v případě, že antidumpingová opatření proti dovozům pocházejícím z Tchaj-wanu pozbudou účinnosti, předvídat dva základní scénáře. Podle prvního by dané odvětví Společenství pokračovalo v prodeji za stejné ceny a v důsledku toho by se poklesl jeho podíl na trhu, což by mělo dlouhodobý přímý dopad na jeho ziskovost. Podle druhého sníží dané odvětví Společenství své ceny tam, kde bude konkurence Tchaj-wanu nejintenzivnější, což povede k poklesu jeho ziskovosti Bylo zjištěno, že podle prvního scénáře by dané odvětví Společenství dále ztratilo 2,5 % podílu na trhu, což by bylo doprovázeno krátkodobým snížením ziskovosti o 9,5 %. Kdyby se dané odvětví Společenství zaměřilo na klesající trend cen, klesla by ziskovost z hodnoty 5,6 % na 2,7 %. Proto by ziskovost daného odvětví Společenství podle každého scénáře škodlivými dumpingovými dovozy pocházejícími z Tchaj-wanu utrpěla.
3. Závěr k opakování škodlivého dumpingu
(53) Během období šetření poklesly ceny dumpingových dovozů z Tchaj-wanu o 14 %, zatímco ceny daného odvětví Společenství se zvýšily o 3 %. To mělo za následek, že podíl dovozů z Tchaj-wanu na trhu vzrostl z 1,5 % v roce 1994 na 5,3 % v období šetření, tj. o 253 %. Kromě toho, když dovozy z Tchaj-wanu začaly vyplňovat vakuum zanechané Běloruskem, finanční situace daného odvětví Společenství se postupně zhoršovala.
(54) Významné výrobní kapacity v Tchaj-wanu, z nichž některé byly teprve nedávno instalovány, atraktivní ceny převažující na trhu Společenství a následně hrozící riziko zvýšení dovozů jednoznačně naznačuje, že existující antidumpingová opatření vůči Tchaj-wanu by měla zachována, aby zabránila opakování škodlivého dumpingu.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(55) Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních byl zastáván názor, že přijetí opatření není proti zájmu Společenství. Dále je třeba poznamenat, že při tomto šetření jde o přezkum, tedy o analýzu situace, kdy antidumpingová opatření již platila. Proto čas konání a povaha tohoto šetření umožňují posouzení jakéhokoli nepřípustného negativního dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření týkají.
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování a opakování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Společenství v tomto případě opatření zachovávat. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl zvažován dopad opatření na všechny strany účastnící se řízení a byly zváženy rovněž důsledky nezachování opatření vůči Tchaj-wanu.
2. Zájem daného odvětví Společenství
(56) Dané odvětví Společenství trpí téměř celé desetiletí nízkými cenami dumpingových dovozů PSV. Jak bylo uvedeno výše, nebylo plně dosaženo cíle přezkoumávaných antidumpingových opatření, totiž obnovení korektní hospodářské soutěže na trhu Společenství mezi výrobci ve Společenství a jejich protějšky ve třetích zemích.
Dané odvětví Společenství vyvíjí v posledních letech značné úsilí ke zlepšení produktivity ve snaze snížit své výrobní náklady a zvýšit svou konkurenceschopnost na tomto cenově citlivém trhu. Dané odvětví Společenství vyvinulo během období šetření zvláštní snahu o racionalizaci. Jeden výrobce ve Společenství uzavřel dvě výrobní zařízení ve snaze snížit náklady a zlepšit svou produktivitu.
Vzhledem k situaci daného odvětví Společenství, a zejména ke skutečnosti, že se nemohlo plně zotavit z ekonomických potíží způsobených dumpingovými dovozy, se má za to, že v případě neexistence opatření je zhoršení situace daného odvětví Společenství velmi pravděpodobné. To by znamenalo vážné snížení zaměstnanosti a mohlo by to v konečném důsledku vést ke snížení počtu výrobců ve Společenství.
Kromě toho probíhající restrukturalizační snahy daného odvětví Společenství ukazují, že není ochotno opustit tuto oblast výroby. Zachování antidumpingových opatření by proto bylo v zájmu daného odvětví Společenství.
3. Dopad na uživatele
(57) Žádný z uživatelů ve Společenství neodpověděl na dotazník zaslaný Komisí během tohoto šetření. Nebyl předložen žádný důkaz o vlivu platných opatření na jejich výrobní náklady. Proto nemohla být provedena žádná analýza dopadu platných opatření na výrobní náklady uživatelů.
(58) Dvě sdružení uživatelů ve Společenství předložily informace a žádali o ukončení opatření. V rámci těchto svých podnětů tvrdili, že dané odvětví Společenství není schopno vyhovět poptávce. Kromě toho někteří uživatelé vlákenné výplně, jednoho z typů PSV, informovali Komisi, že určitý majoritní výrobce tohoto typu PSV není schopen vyhovět jejich potřebám. Přesto se však zdá, že během zkoumaného období nenastal na trhu Společenství žádný zvláštní nedostatek. Cílem antidumpingových opatření není vyloučit dovozy na trh Společenství, ale spíše vyrovnat nekalé obchodní praktiky a zabránit narušujícím účinkům dumpingových a škodlivých dovozů. V tomto konkrétním případě se zdá, že opatření nezabránila dovozům ve vstupu na trh Společenství. Již dříve bylo uvedeno, že dovozy z Tchaj-wanu se během období šetření zvýšily.
Kromě toho bylo zjištěno, že vzhledem ke skutečnosti, že dané odvětví Společenství má značnou výrobní kapacitu, a při přítomnosti dalších dodavatelů mimo Společenství je riziko obecně nedostatečných dodávek velmi malé, nebo dokonce žádné.
(59) Dále některé dotčené strany namítaly, že mezinárodní konkurenceschopnost výrobků zahrnujících PSV vyráběných ve Společenství je zachováním nebo znovuzavedením antidumpingových opatření ohrožena. Tento argument nelze přijmout, protože PSV používané ve Společenství k výrobě zboží určeného k vývozu může vstupovat do Společenství v rámci opatření režimu aktivního zušlechťování bez jakéhokoli cla. Protože přezkoumávaná antidumpingová opatření platí po dobu nejméně pěti let, měly kromě toho tyto dotčené strany příležitost předložit důkazy o vlivu těchto opatření na jejich výrobní náklady a na jejich mezinárodní konkurenceschopnost, avšak žádné informace v tomto směru nebyly předány.
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že opatření jsou v platnosti již určitou dobu a byly by zachovány na téže úrovni, lze dojít k závěru, že by to neznamenalo žádné zhoršení situace uživatelů.
4. Důsledky pro hospodářskou soutěž na trhu Společenství
(60) Byl uplatňován názor, že zachováním antidumpingového cla by byla ovlivněna úroveň hospodářské soutěže na trhu s PSV ve Společenství, protože by se tak vytvořila silnější pozice daného odvětví Společenství.
K prostředí hospodářské soutěže na trhu Společenství je třeba poznamenat, že platná opatření nemají vyloučit účast vyvážejících výrobců, ktří jsou předmětem přezkumu, na trhu Společenství. Umožní tedy těmto vyvážejícím výrobcům jejich další přítomnost na trhu. Je třeba připomenout, že uživatelská odvětví a jiné ekonomické subjekty vždy požívaly výhod z přítomnosti značného počtu konkurentů na trhu.
Tak mohou uživatelé dotyčného výrobku i nadále těžit z velkého množství dodavatelů na trhu.
5. Závěr
(61) Na základě výše uvedených skutečností, a zejména úvah, a po prozkoumání argumentů předložených daným odvětvím Společenství a sdruženími uživatelů dotyčného výrobku byl vyvozen závěr, že nejsou žádné závažné důvody proti zachování platných opatření týkajících se dovozů z Tchaj-wanu.
H. UKONČENÍ ŘÍZENÍ V PŔÍPADĚ KOREJE
(62) Vzhledem ke zjištěním uvedeným výše v bodě odůvodnění 26 nejsou již nadále antidumpingová opatření vůči Koreji podložená. V souladu s článkem 11 ve spojení s článkem 9 základního nařízení, po konzultacích a zjištění, že ochranná opatření již nejsou potřebná a že Poradní výbor nevznesl žádné námitky, bude šetření nebo řízení ukončeno.
(63) Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že další zachování současně platných ochranných opatření vůči Koreji již není nutné a že řízení by mělo být ukončeno.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(64) Z výše uvedeného vyplývá, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová cla na dovozy PSV pocházejících z Tchaj-wanu uložená nařízením (EHS) č. 3017/92 by měla zůstat zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu syntetických nemykaných, nečesaných nebo jinak pro spřádání nezpracovaných polyesterových vláken, v současné době kódu KN 5503 2000, pocházejících z Tchaj-wanu.
2. Clo, které se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, ve výši 13 % se bude vztahovat na syntetická polyesterová vlákna pocházející z Tchaj-wanu (podpoložka Taric 8195), s výjimkou syntetických polyesterových vláken vyrobených níže uvedenými společnostmi, pro které budou uplatňovány tyto sazby:
Far Eastern Textile Ltd, Taipei (doplňkový kód Taric kód 8192) | 6,8 % |
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei (doplňkový kód Taric 8193) | 5,9 % |
Shinkong Synthetic Fibres, Taipei (doplňkový kód Taric 8194) | 13,0 % |
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozů syntetických polyesterových vláken pocházejících z Korejské republiky se zastavuje.
Článek 3
Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 1999.