NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 893/2008
ze dne 10. září 2008,
kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření, která byla předmětem přezkumu
(1)
Rada nařízením (ES) č. 428/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken (blíže vymezených v 15. bodě odůvodnění) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saúdské Arábie a změnila nařízení (ES) č. 2852/2000 (3) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“). Dne 8. července 2008 Soud prvního stupně v omezeném rozsahu zrušil článek 2 nařízení (ES) č. 428/2005 s ohledem na antidumpingové clo uložené z vývozu zboží vyrobeného a vyvezeného do Evropského společenství korejskou společností Huvis Corp (4).
2. Opatření, která pozbyla platnosti a byla předmětem přezkumu
(2)
Rada nařízením (ES) č. 1799/2002 (5) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska. Platnost opatření uložených uvedeným nařízením skončila dne 11. října 2007.
3. Předchozí šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu
(3)
Po stažení podnětu zastavila Komise rozhodnutím 2007/430/ES (6) (dále jen „rozhodnutí o zastavení řízení“) antidumpingové řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen „předchozí šetření“). V souladu s čl. 9 odst. 1 základního řízení se došlo k závěru, že zrušení antidumpingového cla z dovozu z Malajsie a Tchaj-wanu není v rozporu se zájmem Společenství.
4. Stávající šetření
(4)
Poté, co Komise rozhodla, že existují dostatečné zřejmé důkazy, že v současnosti platná opatření již nemusí být přiměřená, jelikož jejich zachování by mohlo být v rozporu se zájmem Společenství, zahájila z vlastního podnětu dne 30. srpna 2007 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) částečný prozatímní přezkum tehdy platných opatření, která se týkala dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Koreje, Saúdské Arábie a ČLR (dále jen „dotčené země“). Přezkum se omezil na posouzení toho, zda zachování opatření není v rozporu se zájmem Společenství, přičemž rozhodnutí mohlo mít zpětnou působnost od 22. června 2007, tj. ode dne vstupu rozhodnutí o zastavení řízení v platnost.
(5)
Jak je uvedeno výše, antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z Běloruska pozbyla platnosti dne 11. října 2007. Přezkum týkající se Běloruska byl proto ukončen. Formálně však byl prováděn až do uvedeného dne a Komise posuzovala zejména, zda mají být opatření platná v období od 22. června 2007 do 11. října 2007 se zpětným účinkem ukončena, pokud by to závěry odůvodňovaly.
5. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla výrobce, dodavatele, dovozce a uživatele ve Společenství, jakož i sdružení uživatelů a výrobců, vývozce a zástupce dotčených zemí. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvanácti výrobců, deseti uživatelů, tří dovozců, jednoho evropského sdružení výrobců, jednoho rakousko-německého sdružení výrobců, jednoho německého svazu uživatelů, dvou sdružení náležejících do tohoto svazu a jednoho evropského sdružení uživatelů.
(8)
Komise dále obdržela podání od jiných výrobců, uživatelů a dovozců, kteří neposkytli úplnou odpověď na dotazník.
(9)
Mezi výrobci a uživateli, kteří se podíleli na šetření, existují dvě vertikálně integrované skupiny, které vyrábějí polyesterová střižová vlákna (částečně nebo zcela) pro vlastní potřebu.
(10)
Svá stanoviska za pomoci svých orgánů předložilo jedno sdružení čínských vývozců a dva korejští vývozci.
(11)
Vývozci z Běloruska a Saúdské Arábie svá stanoviska nepředložili. Kromě toho žádné strany nevznesly k opatřením týkajícím se těchto dvou zemí žádné připomínky.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda by zachování opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci ve Společenství
-
Silon spol. s r. o. (Česká republika),
-
Trevira GmbH (Německo),
-
Advansa GmbH (Německo),
-
Wellman International Ltd (Irsko);
b)
Uživatelé ve Společenství
-
PGI Nonwovens B.V (Nizozemsko),
-
Libeltex BVBA (Belgie),
-
Lück GmbH (Německo);
c)
Uživatel a výrobce ve Společenství
-
ORV Manufacturing SpA (Itálie);
d)
Sdružení uživatelů
-
Gesamtverband Textil + Mode (konfederace německého textilního a módního průmyslu).
-
Edana (European Disposables And Non-woven Association - Evropské sdružení výrobců jednorázových a netkaných textilií).
6. Období šetření
(13)
Obdobím šetření v rámci přezkumu bylo období od 1. července 2006 do 30. června 2007. Zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření v rámci přezkumu (dále jen „posuzované období“).
(14)
Je třeba připomenout, že v předchozím šetření bylo obdobím šetření období od 1. ledna do 31. prosince 2005 a zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývala šetření uvedená v 1. až 3. bodě odůvodnění: syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání. Výrobek se v současné době zařazuje do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna.
(16)
Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie, jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů.
C. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba ve Společenství
(17)
Stanovení celkové spotřeby ve Společenství bylo založeno na statistikách Eurostatu týkajících se dovozu a vývozu a na výrobě výrobního odvětví Společenství (jak je vymezeno v 26. bodě odůvodnění) a ostatních výrobců ve Společenství.
Tabulka č. 1
Spotřeba ve Společenství
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Objem (v tunách)
834 141
843 579
822 509
823 667
Index (2004 = 100)
100
101
99
99
(18)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1, spotřeba polyesterových střižových vláken se v posuzovaném období mírně snížila. Tato tendence je ve zřejmém rozporu se situací posuzovanou v předchozím šetření, kdy se spotřeba ve Společenství (jak se uvádí v nařízení o uložení prozatímního cla (8) v období posuzovaném v rámci daného šetření (2002-2005) zvýšila o 3 %.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR, Saúdské Arábie a Koreje: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(19)
Objem dovozu z dotčených zemí do Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu poklesl o 28 % a podíl na trhu se snížil z 24,4 % na 18 %, zatímco ceny vzrostly o 16 %. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu.
Tabulka č. 2
Dovoz z dotčených zemí
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Korea
Objem (v tunách)
122 260
108 407
111 967
133 574
Index (2004 = 100)
100
87
92
109
Podíl na trhu
15,1 %
13,2 %
14,1 %
16,9 %
Ceny v tis. EUR/t
0,987
1,115
1,079
1,114
Index (2004 = 100)
100
113
109
113
ČLR
Objem (v tunách)
45 713
38 103
2 283
8 935
Index (2004 = 100)
100
83
5
20
Podíl na trhu
5,7 %
4,6 %
0,3 %
1,1 %
Ceny v tis. EUR/t
0,92
0,97
1,06
1,10
Index (2004 = 100)
100
105
115
120
Bělorusko
Objem (v tunách)
1 771
153
81
43
Index (2004 = 100)
100
8
4,5
2,4
Podíl na trhu
0,2 %
0 %
0 %
0 %
Ceny v tis. EUR/t
0,97
1,17
1,16
1,26
Index (2004 = 100)
100
121
120
130
Saúdská Arábie
Objem (v tunách)
27 805
6 433
450
72
Index (2004 = 100)
100
23
2
0,3
Podíl na trhu
3,4 %
0,8 %
0,1 %
0 %
Ceny v tis. EUR/t
0,93
1,05
1,21
0,9
Index (2004 = 100)
100
113
130
97
Dotčené země celkem
Objem (v tunách)
197 549
153 096
114 781
142 624
Index (2004 = 100)
100
77
58
72
Podíl na trhu
24,4 %
18,7 %
14,5 %
18 %
Ceny v tis. EUR/t
0,96
1,08
1,08
1,11
Index (2004 = 100)
100
112
112
116
(20)
Prudký nárůst dovozu z Koreje v průběhu období šetření v rámci přezkumu byl zapříčiněn zejména uložením prozatímního antidumpingového cla z tchajwanského dovozu v průběhu prvního pololetí 2007 (9). Korea i Tchaj-wan jsou hlavními dodavateli polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Jelikož výše prozatímního cla z tchajwanského dovozu dosáhla u některých společností 29,5 %, rozhodli se dovozci ve Společenství pořizovat polyesterová vlákna s nízkým bodem tání a dutá konjugovaná silikonová vlákna v Koreji, kde byla výše antidumpingového cla podstatně nižší.
3. Dovoz z ostatních třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Tabulka č. 3
Dovoz z ostatních třetích zemí
2004
2005
2006
období šetření v rámci přezkumu
Objem (v tunách)
171 633
225 748
278 392
256 291
Index (2004 = 100)
100
132
162
149
Podíl na trhu
21 %
28 %
35 %
32 %
Ceny v tis. EUR/t
1,09
1,20
1,15
1,15
Index (2004 = 100)
100
110
106
106
(21)
V průběhu posuzovaného období vzrostl dovoz z ostatních třetích zemí o 49 %. Důvod tohoto zvýšení souvisí s uložením antidumpingového cla z dovozu ze Saúdské Arábie a ČLR v březnu 2005 a ukončením antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indonésie, Thajska a Indie v říjnu 2006.
(22)
Celkově se proto dovoz v daném období zvýšil z přibližně 370 kt na přibližně 400 kt. Pokud se jako výchozí bod použije období šetření v předchozím šetření, došlo k nárůstu z přibližně 380 kt na zhruba 400 kt.
D. SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Úroveň spolupráce
(23)
V průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Spolupráce ze strany výrobců ve Společenství v tomto šetření byla velmi vysoká. Z celkem devatenácti výrobců ve Společenství plně spolupracovalo dvanáct výrobců, na něž připadá 70 % výroby. Ostatní výrobci ve Společenství předložili v souvislosti s tímto šetřením podání, avšak plně nespolupracovali. Připomínky podala rovněž dvě sdružení výrobců (CIRFS a IVC) (10). Kromě toho všichni výrobci ve Společenství poskytli informace o své výrobě. Pokud se vezmou v úvahu všechna obdržená podání (jednotlivých výrobců a sdružení), lze vyvodit závěr, že svá stanoviska předložili výrobci ve Společenství, na něž připadá 88 % výroby ve Společenství, a že tito výrobci jsou proti ukončení opatření. Tato úroveň spolupráce je podstatně vyšší než v předchozím šetření, kdy s Komisí spolupracovaly pouze tři společnosti, na něž připadlo o něco více než 25 % výroby ve Společenství, a jedno sdružení výrobců (CIRFS) a následně byl podnět stažen.
(24)
Komise přezkoumala všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobců ve Společenství.
2. Vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství
(25)
Jak je uvedeno výše, v průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Těchto devatenáct výrobců proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(26)
Dvanáct výrobců ve Společenství (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp. z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon spol. s r. o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) při šetření plně spolupracovalo. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tito výrobci vyrobili 347 640 tun a připadá na ně 70 % výroby ve Společenství. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tedy představovali podstatnou část celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství.
(27)
Mělo se proto za to, že dvanáct výrobců ve Společenství, kteří při šetření plně spolupracovali, představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(28)
Mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu se výroba a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Objem výroby (v tunách)
317 450
307 043
321 127
347 640
Index (2004 = 100)
100
97
101
110
Podíl na trhu
36,9 %
32,4 %
38,6 %
41,8 %
(29)
Po poklesu v roce 2005 vzrostla výroba ve Společenství v porovnání se situací v roce 2004 o 10 %. Tento nárůst souvisí mimo jiné se zřízením nových závodů na výrobu polyesterových střižových vláken v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Očekává se, že výroba v budoucnu dále poroste s ohledem na konsolidaci činnosti nových výše uvedených výrobních závodů a zahájení výroby v dalším výrobním závodě v Bulharsku s roční kapacitou v rozmezí od 12 000 do 14 500 tun. Co se týká podílu na trhu, ten se v roce 2005 rovněž snížil a v roce 2006 a 2007 rostl. Pokud srovnáme tuto tabulku s výrobou výrobního odvětví Společenství v předchozím šetření (jak je stanoveno v 70. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímního cla) (11) v průběhu období posuzovaného v uvedeném šetření (2002-2005), tendence se změnila. Mezi rokem 2002 a 2005 poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 9 %, zatímco v průběhu období posuzovaného v tomto šetření se výroba výrobního odvětví Společenství zvýšila o 10 %. Pokud jde o podíl na trhu, situace se rovněž liší. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v předchozím šetření poklesl o 2,3 procentního bodu, zatímco v tomto šetření podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o téměř 5 procentních bodů.
3.1 Výrobní kapacita a využití kapacity
(30)
Mezi rokem 2004 a 2005 došlo ke snížení kapacity o 6 %. Od roku 2006 se kapacita začala zvyšovat a v průběhu období šetření v rámci přezkumu dosáhla úrovně téměř 413 000 tun (téměř o 13 % více než v roce 2004). Tento nárůst byl způsoben zejména skutečností, že dva spolupracující výrobci vybudovali v Polsku a Rumunsku nové výrobní závody, které začaly fungovat v roce 2006. Pokud jde o využití kapacity, to se v posuzovaném období snížilo o 2,4 procentního bodu. Příčinou tohoto poklesu bylo se vší pravděpodobností zřízení nových výrobních kapacit a pokles spotřeby ve Společenství. Údaje o výrobní kapacitě jsou v silném rozporu s údaji získanými v předchozím šetření, kdy se kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období (2002-2005) snížila o 9 %.
Tabulka č. 5
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Kapacita v tunách
366 062
344 872
378 931
412 916
Index (2004 = 100)
100
94
103,5
112,7
Využití kapacity
86,8 %
89,3 %
85 %
84,4 %
3.2 Obrat a prodané množství
Tabulka č. 6
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Obrat v tis. EUR
391 259
388 502
403 189
443 540
Index (2004 = 100)
100
99
103
113
Prodej ve Společenství (v tunách)
281 083
259 314
272 553
300 051
Index (2004 = 100)
100
92
97
107
(31)
V průběhu posuzovaného období se obrat výrobního odvětví Společenství ve Společenství zvýšil o 13 % a prodané množství polyesterových střižových vláken o 7 %. Tyto nárůsty jsou spojeny se zahájením výroby ve dvou nových výrobních závodech v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Pokud srovnáme tyto údaje s údaji z předchozího šetření, kdy v posuzovaném období došlo k poklesu objemu prodeje o 1 %, situace se výrazně změnila a z důkazů vyplývá, že výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí na uspokojení poptávky.
3.3 Prodejní ceny a náklady
(32)
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství v EU vzrostla v průběhu posuzovaného období o 6,2 % (z 1 392 EUR/t v roce 2004 na 1 478 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). V roce 2005 však došlo k mírnému poklesu cen. Průměrné náklady vzrostly o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roce 2004 na 1 523 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). Tento nárůst nákladů byl způsoben zejména skutečností, že významně vzrostly průměrné náklady většiny surovin (v návaznosti na celosvětový růst cen ropy). Tato čísla prokazují, že ve snaze zabránit ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno plně pokrýt své výrobní náklady prodejními cenami. Růst cen výrobního odvětví Společenství byl mnohem mírnější než v předchozím šetření, kdy ceny v posuzovaném období vzrostly o 12 %.
Tabulka č. 7
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Vážená průměrná cena (v tis. EUR/t)
1,39
1,50
1,48
1,48
Index
100
107
106
106
Vážené průměrné náklady (v EUR/t)
1,388
1,511
1,556
1,523
Index (2004 = 100)
100
109
112
109,7
3.4 Zaměstnanost a mzdy
(33)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla o 17,8 % a průměrná mzda na zaměstnance poklesla o 10 %. Ačkoliv výroba polyesterových střižových vláken nevykazuje vysoký podíl lidské práce, zvýšení kapacity a výroby bylo spojeno se značným zvýšením počtu pracovních míst. V předchozím šetření se míra zaměstnanosti v průběhu posuzovaného období snížila o 19 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance vzrostly o více než 30 %, což je opět naprosto jiná situace.
Tabulka č. 8
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Zaměstnanost
1 743
1 660
1 944
2 053
Index (2004 = 100)
100
95
111,5
118
Průměrné měsíční mzdové náklady na zaměstnance
3 191
3 411
3 015
2 859
Index (2004 = 100)
100
107
94
90
3.5 Ziskovost
(34)
Ziskovost prodeje (12) dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, se značně snížila, a to jak počínaje rokem 2004, tak rokem 2005. Situace se proto významně zhoršila.
Tabulka č. 9
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Ziskovost
0,3 %
-0,8 %
-5,4 %
-3,2 %
3.6 Investice
Tabulka č. 10
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Investice v tis. EUR
15 604
16 580
39 865
32 618
Index (2004 = 100)
100
106
255
209
(35)
V období mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla úroveň investic výrobního odvětví Společenství o 109 %. Tento nárůst do značné míry vysvětluje vybudování nových výrobních závodů v Polsku a Rumunsku, které zahájily provoz v roce 2006.
3.7 Závěr ohledně situace výrobců
(36)
Šetření dospělo k závěru, že na rozdíl od případu uvedeného ve 3. bodě odůvodnění výrobní odvětví Společenství rozšiřuje svůj zájem o tento výrobek a o jeho výrobu a jeho životaschopnost se zvýšila.
(37)
Výrobnímu odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období podařilo zvýšit podíl na trhu o téměř 5 procentních bodů. K tomuto nárůstu však došlo v období, kdy spotřeba poklesla o více než 1 %.
(38)
V posuzovaném období se prodejní cena výrobního odvětví Společenství zvýšila o 6 %, od roku 2005 se však mírně snižuje. V této souvislosti je nutno vzít v úvahu skutečnost, že (jak je vysvětleno v 32. bodě odůvodnění) k tomuto růstu cen došlo v době, kdy náklady vzrostly o 10 %.
(39)
Mimoto došlo v důsledku otevření dvou nových výrobních závodů k značnému zvýšení zaměstnanosti (13). Co se týká ziskovosti, situace se v posledních letech zhoršila, ačkoli v období mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu došlo ke zlepšení. Aby si výrobní odvětví Společenství mohlo udržet své postavení na trhu, bylo nuceno prodávat se ztrátou.
(40)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit závěr, že ačkoli výrobní odvětví Společenství do jisté míry využilo antidumpingová opatření uložená v případě dovozu z dotčených zemí, nepřekonalo účinky předchozího dumpingu a jeho situace je nadále nestabilní a zranitelná. Pokud by byla opatření ukončena, dovoz z dotčených zemí ve stejné nebo větší výši by se vší pravděpodobností tuto situaci zhoršil.
4. Vývoj dovozu, pokud by opatření byla ukončena
4.1 Nevyužité kapacity
(41)
Volná kapacita v ČLR činí přibližně 3 miliony tun, což odpovídá 3,5násobku celkové spotřeby ve Společenství. Tato volná kapacita od roku 2005 (což je rok, kdy byla vůči dovozu z ČLR uložena antidumpingová opatření) vzrostla o 37 %. Pokud jde o Koreu, volná kapacita bude v průběhu příštího roku ve výši 114 000 tun, což odpovídá 14 % celkové spotřeby ve Společenství. Ačkoliv část této volné kapacity náleží společnosti, na niž se vztahuje nulové antidumpingové clo, většina volné kapacity náleží společnostem podléhajícím antidumpingovému clu. Pro Saúdskou Arábii nejsou k dispozici žádné údaje. Pokud jde o Bělorusko, není nutné provést výhledovou analýzu volné kapacity, jelikož opatření pozbyla platnosti v říjnu 2007. Pokud by byla opatření ukončena, volná kapacita těchto zemí by mohla být nasměrována do Společenství.
4.2 Pobídky k přesměrování objemu prodeje do Společenství
(42)
Některé z největších vývozních trhů na světě jsou chráněny antidumpingovými cly z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a Koreje. Cla z dovozu z ČLR byla zavedena v Turecku a USA a v USA dosahují až 44,3 %. Mimoto se na korejský vývoz vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pákistánu a USA. Pokud by dotyčná opatření (jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění) byla ukončena, byla by Evropská unie jedním z nejdůležitějších velkých trhů, kde by vývoz z ČLR a Koreje nepodléhal antidumpingovým opatřením.
(43)
Řada uživatelů uvedla, že ČLR brání vývozu surovin, jakými jsou polyesterová střižová vlákna. Toto tvrzení nelze uznat. Podle dostupných statistických údajů se čistý tok polyesterových střižových vláken v ČLR (srovnání mezi výrobou a vnitřní spotřebou) trvale zvyšuje a v následujících letech se očekává nárůst podle níže uvedené tabulky:
Tabulka č. 11
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Čistý tok (porovnání výroby a vnitřní spotřeby) v tis. tun
- 480
- 200
23
258
449
541
(44)
To je zřejmou známkou toho, že vývoz polyesterových střižových vláken z ČLR roste a že navzdory tvrzení, že ČLR brání vývozu polyesterových střižových vláken, podle očekávání poroste i v budoucnu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
4.3 Politika v oblasti pořizování
(45)
Jedno sdružení uživatelů uvedlo, že výrobci přízí a netkaných textilií vyráběných z polyesterových střižových vláken často mají jasný zájem nakupovat vlákna pocházející z EU za účelem výroby původní příze a netkaných textilií a jejich vývozu do zemí s preferenčními dohodami. Z údajů poskytnutých uživateli v tomto šetření však vyplývá, že 85-100 % obratu společností v odvětví netkaných textilií u výrobků obsahujících polyesterová střižová vlákna je dosaženo prodejem ve Společenství. Pravidla původu při vývozu do zemí s preferenčními dohodami by tedy neměla pro uživatele polyesterových střižových vláken hrát při rozhodování o původu výrobků v okamžiku jejich pořízení významnou roli. Jelikož neexistovaly žádné důkazy, které by tvrzení tohoto sdružení potvrzovaly, tvrzení bylo odmítnuto.
4.4 Závěr týkající se vývoje dovozu v případě, že by opatření byla ukončena
(46)
Byl tudíž učiněn závěr, že vzhledem k výše uvedeným pobídkám je pravděpodobné, že pokud by platná antidumpingová opatření byla ukončena, bude do Společenství vyvezeno významné množství.
5. Závěr týkající se výrobního odvětví Společenství
(47)
Výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí ve smyslu investic, které se projevilo značným rozvojem. V posledních letech se situace výrobního odvětví značně změnila, jak dokládá zejména vznik nového výrobního odvětví v Polsku a Rumunsku a předpokládané rozšíření v Bulharsku.
(48)
Navzdory tomuto novému úsilí, pokud jde o rozvoj a investice, je nutno uvést (jak bylo zmíněno výše), že situace výrobního odvětví ve smyslu ziskovosti je nadále nejistá. Pokud by byla antidumpingová opatření ukončena, se vší pravděpodobností dojde k značnému množství dumpingového dovozu.
(49)
Velké objemy dovozu za dumpingové ceny by vedly k dalšímu cenovému tlaku na výrobní odvětví Společenství, nižšímu ziskovému rozpětí a ziskovosti a vyšším ztrátám. To by mohlo v důsledku vést k pravděpodobnému zrušení dalších investic, úbytku inovací, narušení konkurenčního postavení integrovaného výrobního odvětví, omezení výroby a zavírání závodů.
(50)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se v případě, že by výrobní odvětví Společenství bylo při neexistenci opatření vystaveno značným objemům dovozu z ČLR, Koreje a Saúdské Arábie za dumpingové ceny, jeho finanční situace dále zhoršila. Na základě těchto skutečností se proto vyvozuje, že by ukončení opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství.
E. UŽIVATELÉ VE SPOLEČENSTVÍ
(51)
Trh s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se dělí na a) odvětví přádelnictví (tj. výroba vláken pro textilie, ve kterých se tato vlákna používají buď samostatně, nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), b) netkané textilie: výroba listů a roun z vláken, která nebyla přeměněna na přízi, s výjimkou papíru, a c) výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů).
1. Úroveň spolupráce ze strany uživatelů ve Společenství
(52)
V souvislosti s tímto šetřením zaslalo podání šestnáct průmyslových uživatelů. Ti představují 17 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % dovozu z dotčených zemí. Plně však spolupracovalo pouze deset uživatelů (14), kteří představují přibližně 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství (všichni uživatelé, kteří plně spolupracovali, patří do odvětví netkaných textilií a výplní). Z ostatních uživatelů, kteří spolupracovali částečně, pouze jeden působí v odvětví přádelnictví.
(53)
Gesamtverband Textil + Mode (německý svaz textilního průmyslu zastupující odvětví přádelnictví i netkaných textilií), dvě sdružení náležející ke zmíněnému svazu: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. a jedno evropské sdružení zastupující společnosti z odvětví netkaných textilií (EDANA) předložily podání, v nichž Komisi žádaly o ukončení platných opatření. Všichni výše zmínění uživatelé jsou členy jednoho či několika těchto sdružení. Tato sdružení představují přibližně 30 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství.
(54)
Úroveň spolupráce jednotlivých uživatelů v tomto řízení byla vyšší než v předchozím šetření. Je nutno rovněž podotknout, že v předchozím šetření předložili svá stanoviska pouze uživatelé, kteří byli proti uložení cla (přibližně 10 % celkové spotřeby), zatímco tohoto řízení se účastnili rovněž uživatelé, kteří jsou pro zachování opatření.
2. Argumenty, které předložili uživatelé
2.1 Uživatelé, kteří jsou pro ukončení opatření
(55)
Uživatelé představující přibližně 11 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken a 10 % dovozu z dotčených zemí předložili řadu tvrzení proti zachování cla. Všichni tito uživatelé jsou členy jednoho či několika sdružení uživatelů uvedených výše, která se rovněž vyjadřují pro ukončení opatření. Níže jsou uvedena posouzení předložená uživateli a sdruženími, kteří jsou pro ukončení.
(56)
Tito uživatelé a sdružení za prvé tvrdili, že se potýkají s obtížnou situací kvůli rostoucí hospodářské soutěži ze strany hotových výrobků ze zemí, které přešly z vývozu polyesterových střižových vláken na vývoz netkaných výrobků (např. ČLR). Tvrdí, že v případě ukončení platných opatření by mohli pořizovat vlákna levněji, proto by mohli lépe soutěžit s hotovými výrobky pocházejícími z Asie. Pokud se sníží tržní cena polyesterových střižových vláken, může se zvýšit ziskovost. Je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jejich odběrateli jsou převážně diskontní řetězce, pro něž je rozhodující pokud možno co nejnižší cena, a rozpětí u hotových výrobků je velmi nízké.
(57)
S ohledem na tato tvrzení je nutno poukázat na to, že informace, jež poskytli uživatelé, kteří při šetření spolupracovali, prokazují, že se jejich situace, pokud jde o ziskovost, navzdory uložení antidumpingového cla z polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR v roce 2005 a zvýšení dovozu hotových výrobků z této země nezměnila. Příčinou je skutečnost, že dopad nákladů na polyesterová střižová vlákna na produkty obsahující polyesterová střižová vlákna byl rovněž stálý, jak ukazuje tato tabulka:
Tabulka č. 12
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Ziskovost
3,48 %
4,07 %
3,88 %
3,79 %
Celkové náklady na polyesterová střižová vlákna jako procento celkových nákladů
22,3 %
24 %
24 %
24 %
(58)
Situace se proto liší od předchozího šetření, kdy by uložení nových antidumpingových cel, která by v určitých případech mohla dosáhnout téměř 30 %, nepochybně mělo podstatně nepříznivější dopad na nákladovou strukturu uživatelů polyesterových střižových vláken a možnost předložit odběratelům přitažlivé nabídky.
(59)
Jejich obrat ve Společenství související s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se v průběhu posuzovaného období zvýšil o více než 10 %, jak udává tabulka č. 13:
Tabulka č. 13
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Obrat (v tis. EUR)
427 694
452 329
456 445
472 750
Index (2004 = 100)
100
106
107
111
(60)
Z těchto údajů vyplývá, že nárůst dovozu hotových výrobků z ČLR od roku 2005 uživatelům polyesterových střižových vláken ve Společenství nebrání v rozšiřování výroby, prodeji jejich výrobků maloobchodníkům a zachování ziskového rozpětí. Co se týká možného dopadu na konečné ceny, které hradí odběratelé, nebylo v tomto ohledu předloženo žádné tvrzení, zatímco v předchozím šetření byl vyvozen závěr, že uložení nových cel, která mohou dosáhnout téměř 30 %, by mohlo mít na spotřebitele značný dopad.
(61)
Uživatelé, kteří se vyjadřují pro ukončení, rovněž uvedli, že ceny polyesterových střižových vláken ve Společenství navzdory klesajícímu dolaru rostou. Toto tvrzení neodpovídá údajům, které Komise získala v průběhu šetření. Ačkoliv cena polyesterových střižových vláken v roce 2005 prudce vzrostla, zůstala poté, jak vyplývá z tabulky č. 7 pro polyesterová střižová vlákna vyrobená a prodaná ve Společenství a z tabulky č. 14 pro dovezená polyesterová střižová vlákna (15), stabilní:
Tabulka č. 14
2004
2005
2006
2007
1. čtvrtletí 2008
Ceny v tis. EUR/t
1,02
1,15
1,13
1,15
1,15
Index (2004 = 100)
100
113
111
113
113
(62)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nezdá, že by platná opatření měla velký dopad na náklady a ziskovost uživatelských společností.
(63)
Uživatelé, kteří jsou proti uložení opatření, za druhé uvádějí, že ve Společenství existuje značný rozdíl v míře zaměstnanosti mezi odvětvím výroby polyesterových střižových vláken (přibližně 3 000 osob) a navazujícím výrobním odvětvím (údajně 70 000 osob).
(64)
Pokud jde o toto tvrzení, ačkoliv se údaj o 70 000 osobách zdá být přehnaný, nelze popřít, že uživatelské výrobní odvětví vykazuje vyšší podíl lidské práce než produkující výrobní odvětví. Vzhledem k omezené úrovni úplné spolupráce ze strany uživatelů (údaje o počtu pracovních míst poskytli pouze uživatelé, na něž připadá 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství), nemohla Komise získat přesné údaje o zaměstnanosti. Z tabulky č. 15 však vyplývá, že uživatelé, kteří při šetření plně spolupracovali, zaměstnávají 5 009 osob. To by naznačovalo, že se na výrobě zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna podílí nejméně 40 000-45 000 osob. Níže uvedená tabulka rovněž udává, jak se u spolupracujících uživatelů vyvíjela zaměstnanost:
Tabulka č. 15
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Zaměstnanost
3 898
4 471
4 854
5 009
Index (2004 = 100)
100
115
125
129
(65)
Ačkoliv je počet spolupracujících společností omezený, lze nicméně vyvodit závěr, že platná antidumpingová cla nebránila tomu, aby v průběhu posuzovaného období zaměstnanost značně vzrostla. Tvrzení uživatelů se proto zamítá. Situace byla samozřejmě odlišná v předchozím šetření, kdy mohlo uložení dodatečných antidumpingových cel, jež mohla dosáhnout 30 %, vést k úbytku pracovních míst v uživatelském výrobním odvětví.
(66)
Uživatelé uvedení v této části za třetí uvádějí, že v odvětví netkaných textilií a výplní roste poptávka po dvou zvláštních druzích polyesterových střižových vláken: dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a polyesterových vláknech s nízkým bodem tání (jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění), jejichž výroba ve Společenství je omezená, zatímco ČLR a Korea mají velké výrobní kapacity.
(67)
V tomto ohledu byla podle nejlepších odhadů Komise na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami celková spotřeba polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství v průběhu období šetření v rámci přezkumu v rozmezí 85 000-90 000 tun a celková spotřeba dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v rozmezí 65 000-70 000 tun. Výrobní odvětví Společenství v současnosti dodává 2 155 tun polyesterových vláken s nízkým bodem tání a 21 543 tun dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Poptávka po těchto druzích polyesterových střižových vláken trvale roste a podle jednoho sdružení uživatelů dojde v nadcházejících letech u obou druhů k ročnímu nárůstu ve výši 6 %.
(68)
Výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství tvrdí, že výroba těchto „speciálních výrobků“ ve Společenství je omezená, jelikož stávající úroveň dumpingových cen jim neumožňuje zvýšit výrobu. Podle údajů získaných v tomto šetření se kapacity v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve výrobním odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken
67 050
46 550
61 550
61 550
Index (2004 = 100)
100
69
92
92
Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání
32 050
32 050
32 050
32 050
Index (2004 = 100)
100
100
100
100
(69)
Z této tabulky vyplývá, že pokud by ceny dosáhly určité výše, bylo by výrobní odvětví Společenství schopné pokrýt 88 až 95 % celkové poptávky po dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a přibližně 37 % celkové poptávky po polyesterových vláknech s nízkým bodem tání. Ačkoli výrobní odvětví Společenství vyrábí omezené množství těchto „speciálních výrobků“, uživatelé jsou schopni je pořizovat v Koreji a ČLR s omezenými antidumpingovými cly (pouze 5,7 % u společnosti Huvis v Koreji a 4,9 % u společnosti Far Eastern v ČLR). Co se týká možnosti pořizování výrobku na Tchaj-wanu, bylo uvedeno, že se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje a že to povede k růstu cen nebo nedostatečným dodávkám, a pokud má být tento dovoz nahrazen dovozem z ČLR a Koreje, dopad cel zaplacených za tyto „speciální výrobky“ dovezené z ČLR a Koreje na náklady by byl vzhledem k nízkému ziskovému rozpětí u uživatelů ve Společenství značný. Tato tvrzení nelze přijmout. Na jedné straně, i když se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje, očekává se, že dojde ke zvýšení volné kapacity (předpokládaná volná kapacita v roce 2008 je přibližně 122 000 tun a v roce 2009 pak 150 000 tun). Není zřejmé, že by došlo k strukturálnímu nedostatku těchto speciálních výrobků.
(70)
Pokud jde o ceny těchto „speciálních výrobků“, nejsou k dispozici žádné oficiální statistické údaje, avšak (jak je uvedeno v následující tabulce) podle údajů poskytnutých spolupracujícími společnostmi se cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken (včetně antidumpingového cla) mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu zvýšila pouze o 2 %. V roce 2006 došlo dokonce k značnému snížení ceny. Nárůst mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu byl se vší pravděpodobností zapříčiněn uložením prozatímního antidumpingového cla z dovozu z Tchaj-wanu v prvním pololetí 2007. V případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání se cena v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 %.
Tabulka č. 17
2004
2005
2006
Období šetření v rámci přezkumu
Cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v tis. EUR/t
1,21
1,26
1,05
1,24
Index (2004 = 100)
100
104
87
102
Cena polyesterových vláken s nízkým bodem tání v tis. EUR/t
1,31
1,44
1,43
1,54
Index (2004 = 100)
100
110
109
118
(71)
Tyto údaje je nutno analyzovat ve vztahu k významu těchto speciálních výrobků v celkových nákladech produktů obsahujících polyesterová střižová vlákna. Na základě údajů poskytnutých spolupracujícími uživateli představuje dopad dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken na jejich celkové náklady pro produkty obsahující polyesterová střižová vlákna pouze 1,98 % a dopad polyesterových vláken s nízkým bodem tání 4,38 %. Vzhledem k tomu, že průměrná ziskovost je přibližně 4 %, není dopad na celkové náklady v souvislosti s těmito „speciálními výrobky“ navzdory značnému zvýšení ceny u polyesterových vláken s nízkým bodem tání významný. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(72)
Situace byla odlišná v předchozím šetření, kdy by uložení antidumpingového cla z dovozu polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu ve výši téměř 30 % a zvýšení cen, které by to pro tyto výrobky znamenalo, mělo významnější dopad na celkové náklady.
2.2 Uživatelé, kteří jsou proti ukončení opatření
(73)
Uživatelé představující přibližně 6 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a 3 % dovozu z dotčených zemí uvedli, že ukončením opatření se ohrozí ziskovost navazujícího výrobního odvětví, jelikož úpadek odvětví polyesterových střižových vláken v Evropské unii povede v období dvou let k růstu cen polyesterových střižových vláken a následně lze očekávat vyšší dovoz zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna.
(74)
Na základě tvrzení uvedených v části D.4 (pravděpodobnost významného dovozu, pokud by opatření byla ukončena) není vyloučeno, že by k tomu mohlo skutečně dojít se souvisejícími riziky, pokud jde o zachování efektivní hospodářské soutěže.
3. Závěr
(75)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že ačkoli se většina uživatelů, kteří se na šetření podíleli, domnívá, že zachování cla je v rozporu s jejich zájmem, ze šetření vyplývá, že zachování opatření nebude mít na jejich hospodářskou a finanční situaci významný nepříznivý dopad. V rozporu s předchozím šetřením uživatelé vyjádřili na dopad možného ukončení platných opatření na jejich podnikání různé názory. Ačkoliv (jak bylo vysvětleno výše) většina z nich Komisi žádala, aby antidumpingové clo zrušila, mezi těmi, kteří při šetření spolupracovali, existuje rovněž významný počet uživatelů, kteří jsou proti zrušení cla.
F. DOVOZCI A OBCHODNÍCI
(76)
V souvislosti s tímto šetřením předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení podání šest dovozců a obchodníků, avšak pouze tři z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) plně spolupracovali a poskytli odpovědi na všechny dotazy Komise. Všechny společnosti jsou ziskové a počet zaměstnanců zabývajících se dovozem polyesterových střižových vláken nebo obchodováním s nimi je zanedbatelný.
(77)
Nezdá se, že by zachování cla mělo významný nepříznivý dopad na jejich podnikání. Většina z nich zastává názor, že je v jejich zájmu ukončit opatření uložená vůči dovozu z Koreje, nikoli však vůči dovozu z ČLR, jelikož to bude znamenat velký tok zboží a úroveň cen stejně jako jejich rozpětí se sníží. Na druhou stranu, vzhledem k tomu, že korejské nevyužité kapacity jsou omezenější než čínské kapacity, jsou toho názoru, že dopad korejského dovozu na ceny nebude na újmu jejich podnikání.
(78)
Na základě těchto skutečností se vyvozuje závěr, že bez ohledu na to, zda budou opatření zachována či nikoli, nebude činnost dovozců a obchodníků obecně významně dotčena.
G. OSTATNÍ ÚVAHY
(79)
Výrobci ve Společenství, kteří údajně vyrábějí 56 % polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů, uvedli, že dovoz dumpingových polyesterových střižových vláken nepříznivě ovlivňuje ziskovost recyklačních podniků; rovněž tvrdili, že ve sběru polyethylentereftalátu k zásobování recyklačních podniků je zaměstnáno 425 000 osob. V tomto ohledu je nutno podotknout, že podniky recyklující PET láhve neměly zájem podílet se na tomto šetření navzdory výzvě uvedené v oznámení o zahájení řízení a dotazníkům, které jim Komise zaslala a na které nepřišla žádná odpověď. Na druhou stranu v Asii existuje významná a rostoucí poptávka po recyklovaných PET lahvích a neuložení antidumpingových opatření nebude podnikům recyklujícím PET láhve bránit v tom, aby své výrobky prodávaly na světovém trhu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(80)
Výrobci ve Společenství mimoto uvedli, že výroba polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů spotřebovává méně energie než chemický proces a že doprava dovezených polyesterových střižových vláken z Asie vede k emisím uhlíku. Nahrazením výroby ve Společenství dumpingovými dovozy, zejména z ČLR a Koreje, se tudíž zvýší emise uhlíku a opozdí cíle Evropské unie v oblasti změny klimatu. V této souvislosti se každopádně připomíná, že se analýza zájmu Společenství v antidumpingových řízeních zaměřuje na hospodářský dopad opatření na dotčené hospodářské subjekty, a nikoli přímo na problémy související s ochranou životního prostředí.
(81)
Ohledně Saúdské Arábie (nebo Běloruska) nebyla předložena žádná tvrzení, která by odůvodňovala závěr, že zachování opatření není v zájmu Společenství.
H. ZÁVĚR
(82)
Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství, včetně výrobního odvětví Společenství, z platných opatření těží, jejich situace je však i nadále zranitelná. V průběhu posuzovaného období se jim podařilo zvýšit podíl na trhu, výrobu, kapacitu, obrat a míru zaměstnanosti. Dále vynaložili značné úsilí, pokud jde o investice, otevřeli nové výrobní závody v Polsku, Rumunsku a Bulharsku. Společnost Tergal, důležitý dodavatel v odvětví přádelnictví, překonala finanční potíže a podle informací poskytnutých touto společností je od července 2007 předmětem ochranného postupu. Její finanční situace je však stále nejistá a společnost není s to čelit náhlému přílivu dumpingového dovozu. Zachování cel bude výrobnímu odvětví Společenství nadále přinášet značné výhody a se vší pravděpodobností přispěje k obnovení jeho životaschopnosti. Tato situace je v silném rozporu s obrázkem, který byl získán v předchozím šetření, kdy se dospělo k závěru, že by dodávky polyesterových střižových vláken na trh Společenství mohly být problematické kvůli změně průmyslové orientace jedné společnosti (La Seda) v zájmu zvýšení výroby jiných výrobků, úpadku jiného výrobce (Pennine Fibers) a dřívějším finančním potížím společnosti Tergal.
(83)
Pokud jde o uživatele a dovozce, stávající antidumpingové clo z dovozu z dotčených zemí neohrozilo jejich životaschopnost a schopnost rozvoje. Pokud by byla opatření ukončena, budou tudíž případné výhody pro uživatele a dovozce pravděpodobně omezené vzhledem k tomu, že antidumpingové clo nemělo na jejich hospodářskou situaci významný dopad. V rozporu s tímto závěrem analýza v předchozím šetření prokázala, že by uložení nových antidumpingových cel, která by mohla dosáhnout téměř 30 %, mělo dopad na ceny polyesterových střižových vláken, a to zejména dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání, což by mohlo přivést do finančních potíží značný počet uživatelů.
(84)
Vyvozuje se proto závěr, že případné omezené výhody pro uživatele a dovozce polyesterových střižových vláken ve Společenství by v případě, že by clo bylo zrušeno, nebyly v porovnání se závažnými nevýhodami pro výrobní odvětví Společenství jednoznačně přiměřené.
(85)
V souladu s tím lze vyvodit závěr, že by ukončení stávajících opatření uložených vůči dovozu z dotčených zemí z důvodů souvisejících se zájmem Společenství nebylo odůvodněné.
I. UPLATNĚNÍ ZÁSADY ZÁKAZU DISKRIMINACE
(86)
Řada zúčastněných stran uvedla, že antidumpingová opatření nelze uložit na základě diskriminace, jak se uvádí v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že „antidumpingové clo se uloží vždy v přiměřené výši bez diskriminace na dovozy výrobků nezávisle na jejich původu, pokud byl zjištěn dumping a způsobení újmy, …“. Bylo rovněž uvedeno, že tato zásada zákazu diskriminace je rovněž základní zásadou práva WTO.
(87)
Podle zúčastněných stran, které se dovolávají uplatnění zásady zákazu diskriminace, bylo v nařízení (ES) č. 2005/2006 zjištěno, že dovoz polyesterových střižových vláken z Tchaj-wanu a Malajsie je dumpingový a působí újmu. Uvádělo se, že „důvodem, proč tyto dva zdroje dovozu polyesterových střižových vláken nepodléhaly antidumpingovému clu, není to, že by Komise následně zjistila, že dovoz polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu není dumpingový nebo nepůsobí újmu…“. Dále se uvádělo, že rozhodnutím Komise o nezachování antidumpingových opatření uložených vůči dovozu polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu ode dne 22. června 2007 navzdory skutečnosti, že u tohoto dovozu byl zjištěn dumping a způsobení újmy, zaniká důvod k zachování antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken z ostatních zemí.
(88)
Za prvé se zdůrazňuje, že v případě Malajsie a Tchaj-wanu byl podnět stažen a že Rada neučinila v otázce přiměřenosti uložení antidumpingového cla žádné konečné zjištění. Proto nedošlo k žádné diskriminaci.
(89)
Za druhé, povaha právních kritérií týkajících se zájmu Společenství podle čl. 9 odst. 1 (použitelného v případě Tchaj-wanu a Malajsie) a článku 21 (použitelného ve stávajícím případě) základního nařízení se liší. V prvním případě je kritériem to, zda je vyváženost zájmů natolik pozitivní, že by měla Komise pokračovat v řízení z moci úřední i v případě, že neexistuje podložený podnět. V druhém případě je kritériem, zda je vyváženost zájmů natolik negativní, že by opatření měla být ukončena. Z rozdílné povahy kritérií tudíž vyplývá, že k diskriminaci nemůže docházet.
(90)
Za třetí, i za předpokladu, že by Rada přijala konečné rozhodnutí neuložit antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu, by v daném případě nedošlo k diskriminaci vzhledem k tomu, že zmíněná zásada je použitelná pouze v případě, jsou-li vyvozeny podobné závěry pro různá šetření týkající se téhož výrobku. Jinými slovy, za účelem dodržení zásady zákazu diskriminace, jak je stanovena v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, nesmějí být srovnatelné situace řešeny odlišně a odlišné situace stejně. Jak je vysvětleno výše, skutečnosti a závěry uvedené v tomto šetření se značně liší od skutečností a závěrů v případě Malajsie a Tchaj-wanu, a obě situace tudíž nejsou srovnatelné.
(91)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti jsou tvrzení předložená s ohledem na uplatňování zásady zákazu diskriminace odmítnuta.
J. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(92)
Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat platná opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení vyjádření po zveřejnění těchto údajů.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být prozatímní přezkum ukončen a platné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken vyrobených a vyvezených do Evropského společenství dotčenými zeměmi by mělo být zachováno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Jediný článek
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Korejské republiky, Saúdské Arábie a Čínské lidové republiky obvykle kódu KN 5503 20 00 se ukončuje beze změny platných antidumpingových opatření.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. září 2008.