Nařízení Komise (ES) č. 930/2000
ze dne 4. května 2000,
kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 70/457/EHS ze dne 29. září 1970 o Společném katalogu odrůd zemědělských rostlin [1], naposledy pozměněnou směrnicí 98/96/ES [2], a zejména na čl. 9 odst. 6 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 70/458/EHS ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh [3], naposledy pozměněnou směrnicí 98/96/ES, a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 70/457/EHS a 70/458/EHS stanovily obecná pravidla pro vhodnost názvů odrůd odkazem na článek 63 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství [4], ve znění nařízení (ES) č. 2506/95 [5].
(2) Pro účely uplatňování směrnic 70/457/EHS a 70/458/EHS je vhodné stanovit prováděcí pravidla ke kriteriím stanoveným v článku 63 nařízení (ES) č. 2100/94, zejména pokud se jedná o překážky pojmenování odrůdy, které jsou uvedeny v odstavcích 3 a 4 uvedeného článku. V první etapě se prováděcí pravidla omezují na tyto překážky:
- předchozí právo třetí strany brání použití názvu odrůdy,
- obtížné rozpoznání nebo reprodukce názvu odrůdy,
- název odrůdy je totožný nebo zaměnitelný s jiným názvem odrůdy,
- název odrůdy je totožný nebo zaměnitelný s jiným označením,
- název odrůdy může uvádět v omyl nebo působit nejasnosti, pokud se jedná o charakteristické znaky odrůdy nebo jiné prvky.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k některým kritériím stanoveným v článku 63 nařízení (ES) č. 2100/94, která se týkají vhodnosti názvů odrůd, pro účely čl. 9 odst. 6 prvního pododstavce směrnice 70/457/EHS a čl. 10 odst. 6 prvního pododstavce směrnice 70/458/EHS.
Článek 2
1. Pokud třetí strana disponuje předchozím právem v podobě ochranné známky, považuje se použití názvu odrůdy na území Společenství za nemožné, byla-li orgánu příslušnému pro schvalování názvů odrůd oznámena ochranná známka, která byla zapsána v jednom nebo více členských státech před schválením daného názvu odrůdy, která je totožná nebo obdobná s daným názvem odrůdy a která byla zapsána pro produkty totožné nebo obdobné s danou rostlinnou odrůdou.
2. Disponuje-li žadatel předchozím právem k celému navrhovanému názvu nebo jeho části, použije se přiměřeně čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 2100/94.
Článek 3
1. Má se za to, že název odrůdy je pro uživatele obtížně rozpoznatelný nebo reprodukovatelný v těchto případech:
a) je-li ve formě "vymyšleného jména":
i) sestává-li z jediného písmene;
ii) sestává-li ze souboru písmen tvořících nevyslovitelné slovo nebo je obsahuje jako samostatnou složku, není-li tento soubor ustálenou zkratkou;
iii) obsahuje-li číslo, pokud není nedílnou součástí jména nebo neoznačuje, že odrůda tvoří nebo bude tvořit součást číslovaného souboru biologicky příbuzných odrůd;
iv) sestává-li z více než tří složek; v případě čl. 63 odst. 4 nařízení (ES) č. 2100/94 se však o překážku nejedná;
v) sestává-li z nadměrně dlouhého slova nebo takové slovo obsahuje;
vi) obsahuje-li spojovník, jinou mezeru, než která rozděluje složky názvu, jiné znaménko, směsici velkých a malých písmen uvnitř složky, index, exponent, symbol nebo kresbu;
b) je-li ve formě "kódu":
i) sestává-li výlučně z jedné nebo několika číslic, nejedná-li se o přímou linii nebo podobné specifické typy odrůd;
ii) sestává-li z jediného písmene;
iii) obsahuje-li více než deset písmen nebo písmen a číslic;
iv) obsahuje-li více než čtyři kombinace písmene nebo písmen a čísla nebo čísel;
v) obsahuje-li spojovník, jinou mezeru, než která odděluje od vyslovitelného slova, jiné znaménko, index, exponent, symbol nebo kresbu.
2. Při podání návrhu na název odrůdy musí žadatel uvést, zda je navrhovaný název ve formě "vymyšleného jména" nebo "kódu".
3. Neuvede-li žadatel žádným způsobem formu navrhovaného názvu, má se za to, že se jedná o "vymyšlené jméno".
Článek 4
Při hodnocení, zda je název totožný nebo zaměnitelný s jiným názvem odrůdy, se rozumí:
a) "zaměnitelným" mimo jiné název odrůdy, který se liší pouze o jedno písmeno, jednu číslici nebo o jedno či více diakritických znamének od názvu odrůdy příbuzného druhu, který byl úředně schválen k uvádění na trh ve Společenství, v Evropském hospodářském prostoru nebo v některé smluvní straně Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) nebo na uvedených územích požívá ochrany odrůdy; tím se však nerozumí rozdíl o jedno písmeno v ustálené zkratce, která tvoří oddělenou složku názvu odrůdy. Aniž je dotčen článek 6, nevztahuje se toto ustanovení na názvy odrůd ve formě kódu, je-li porovnávaný název odrůdy rovněž ve formě kódu;
b) "příbuzným druhem" druh náležející ke stejné třídě, jak jsou uvedeny v seznamu obsaženém v příloze nebo popřípadě ke stejnému botanickému rodu;
c) "již neexistující odrůdou" odrůda, která již není prodávána;
d) "úředním rejstříkem rostlinných odrůd" Společný katalog odrůd zemědělských rostlin nebo zeleniny nebo jakýkoliv rejstřík zřízený a vedený Odrůdovým úřadem Společenství nebo úřední institucí členského státu Společenství, Evropského hospodářského prostoru nebo smluvní strany UPOV;
e) "odrůdou, jejíž název nedosáhl zvláštního významu" odrůda, jejíž název byl v určitém období zapsán v úředním rejstříku rostlinných odrůd, a tím dosáhl zvláštního významu, ale ztratil tento význam po uplynutí lhůty deseti let od vymazání odrůdy z rejstříku.
Článek 5
Názvy běžně používanými při uvádění zboží na trh nebo názvy, které nesmějí být použity na základě jiných právních předpisů, se rozumějí zejména:
a) názvy měn nebo výrazy související s váhami a mírami;
b) výrazy, které se staly součástí běžné mluvy v celém Společenství nebo v jeho části a jejichž schválení jako názvu odrůdy zabraňovalo jejich používání ostatními uživateli při uvádění rozmnožovacího nebo množitelského materiálu jiných odrůd na trh;
c) výrazy, které na základě právních předpisů smějí být používány pouze k účelům, které tyto předpisy stanoví.
Článek 6
Název odrůdy může uvádět v omyl nebo působit nejasnosti, pokud
a) vyvolává mylnou představu, že odrůda má určité charakteristické znaky nebo hodnotu;
b) vyvolává mylnou představu, že odrůda je příbuzná s jinou určitou odrůdou nebo že z ní pochází;
c) odkazuje na určité charakteristické znaky nebo hodnotu způsobem, který vyvolává mylnou představu, že uvedené rysy nese pouze dotyčná odrůda, přestože i jiné odrůdy téhož druhu mohou mít stejné charakteristické znaky nebo hodnotu;
d) z důvodu podobnosti s proslulým obchodním názvem jiným než zapsanou ochrannou známkou nebo názvem odrůdy vyvolává představu, že se jedná o jinou odrůdu, nebo vyvolává mylnou představu o totožnosti žadatele, osoby odpovědné za zachování odrůdy nebo pěstitele;
e) obsahuje takovéto výrazy nebo z nich sestává:
i) komparativy nebo superlativy;
ii) botanický název nebo část názvu rodu nebo druhu rostlinné říše;
iii) společný název rodu nebo druhu rostlinné říše ze skupiny "druhů zemědělských rostlin" nebo "druhů zeleniny", ke kterému odrůda náleží;
iv) jméno fyzické nebo právnické osoby nebo odkaz na ně, které vyvolává mylnou představu o totožnosti žadatele, osoby odpovědné za zachování odrůdy nebo pěstitele.
Článek 7
Názvy odrůd, které byly přijaty ve formě kódů, budou zřetelně označeny jako kódy v úředním katalogu nebo katalozích členských států pro úředně schválené odrůdy rostlin nebo v příslušném společném katalogu prostřednictvím poznámky: "název odrůdy schválen ve formě kódu".
Článek 8
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
2. Nepoužije se na názvy odrůd, které byly žadatelem u příslušného orgánu navrženy ke schválení přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. května 2000.