NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1174/2005
ze dne 18. července 2005
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 128/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných pro stanovení újmy pokrývalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „dotyčné období“).
B. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR předložily některé zúčastněné strany písemné připomínky. Strany, které požádaly o ústní slyšení, byly také vyslyšeny.
(4)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace považované za nezbytné pro konečné závěry. Po uložení prozatímních opatření byla provedena ověření na místě v prostorách dovozců Jungheinrich AG v Německu a TVH Handling Equipment N.V. v Belgii.
(5)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání výše cla zajištěného prostřednictvím prozatímního cla. Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku.
(6)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(7)
Dotyčnými výrobky se rozumí ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR (dále jen „dotyčný výrobek“), obvykle deklarované pod kódy KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00.
(8)
Některé zúčastněné strany znovu opakovaly své připomínky, které jsou uvedené v 11. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a týkají se zahrnutí podvozku a hydrauliky do rozsahu dotyčného výrobku, avšak bez poskytnutí jakýchkoli doplňujících informací nebo bez opodstatnění. Tyto připomínky již byly zodpovězeny ve 12. až 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Zúčastněné strany nevznesly k těmto částem prozatímního nařízení žádné dodatečné připomínky.
(9)
Dále tvrdily, že: a) podvozky a hydraulika na jedné straně a ruční paletové vozíky na straně druhé jsou různé výrobky a že pro podvozky a hydrauliku nebylo provedeno stanovení dumpingu a újmy, a proto nemůže být uloženo antidumpingové clo; b) zahrnutí dílů bez dodržení postupu podle článku 13 základního nařízení by přílišně znevýhodnilo montéry ručních paletových vozíků ve Společenství a c) podvozky a hydraulika se dovážejí také pro účely služeb a uložení cla na podvozky a hydrauliku by přílišně znevýhodnilo běžné uživatele.
(10)
Pokud jde o tvrzení, že podvozky a hydraulika jsou jiné výrobky než ruční paletové vozíky a že nebylo provedeno stanovení dumpingu a újmy pro podvozky a hydrauliku, konstatuje se, že pro účely tohoto šetření jsou všechny druhy ručních paletových vozíků a jejich základní díly považovány za jeden výrobek z důvodů uvedených v 10. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tj. všechny druhy mají stejné základní fyzické vlastnosti a použití. Proti těmto závěrům nebyl podán žádný přesvědčivý důkaz. Pokud jde o tvrzení, že nebyl proveden výpočet dumpingu a újmy pro podvozky a hydrauliku, připomíná se, že tyto základní díly spadají do definice dotyčného výrobku, pro který byly dumping a újma způsobené výrobnímu odvětví Společenství obdobného výrobku řádně stanoveny. Co se týče jmenovitě posouzení dumpingu, bylo shledáno, že dovoz podvozků a hydrauliky během období šetření byl prováděn v příliš malých množstvích na to, aby byl reprezentativní. Proto se považovalo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí dotyčného výrobku na základě ručních paletových vozíků, pro které existovaly reprezentativní a spolehlivé údaje.
(11)
Pokud jde o tvrzení, že zahrnutí základních dílů by mohlo být provedeno pouze podle ustanovení článku 13 základního nařízení, aby se předešlo přílišným potížím montérů ručních paletových vozíků ve Společenství, konstatuje se, že se článek 13 definice dotyčného výrobku netýká. Článek 13 základního nařízení se týká spíše různých praktik obcházení, včetně montáže dílů, které nespadají do definice dotyčného výrobku, což se na tento případ nevztahuje. Proto nelze toto tvrzení přijmout.
(12)
Pokud jde o tvrzení, že podvozky a hydraulika jsou dodávány také pro účely služeb a že uložení cla na podvozky a hydrauliku by přílišně znevýhodnilo běžné uživatele, poznamenává se, že si žádný uživatel v průběhu šetření nestěžoval na to, že by některá opatření takové účinky měla. Dále se poznamenává, že objem podvozků a hydrauliky dovezených z ČLR během OŠ není ve vztahu k objemu dovezených čínských ručních paletových vozíků významný. Proto by byl případný dopad na údržbu starých ručních paletových vozíků zanedbatelný a toto tvrzení nelze přijmout.
(13)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se závěry o definici dotyčného výrobku uvedené v 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(14)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se 16. až 18. bod odůvodnění prozatímního nařízení vztahující se na obdobný výrobek.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržní ekonomice
(15)
Po uložení prozatímních opatření tvrdili tři spolupracující vyvážející výrobci, že by jim mělo být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Dva z nich jednoduše zopakovali tvrzení, která předložili dříve a která již byla zodpovězena Komisí v 19. až 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Připomíná se, že u jednoho z těchto dvou vyvážejících výrobců, který ve skutečnosti sestává ze dvou spřízněných společností, bylo šetřením zjištěno, že některá aktiva byla zaknihována do účetnictví jedné z těchto společností s významně vyšší hodnotou, než byla skutečná kupní cena. Bylo shledáno, že jsou tím porušeny mezinárodní účetní standardy IAS 1 (poctivá prezentace účetní uzávěrky) a IAS 16 (oceňování při účtování pozemků, budov a zařízení). Kromě toho bylo zjištěno, že druhá společnost porušuje standard IAS 21 (záznam po počátečním uznání transakcí v cizí měně) a IAS 32 (zveřejňování a prezentace finančních nástrojů). Kromě toho se auditoři uvedených společností na tyto položky ve finančním účetnictví nezaměřili, což utvrzuje v závěru, že audity nebyly provedeny v souladu s IAS. Nebyl předložen žádný nový důkaz, na jehož základě by se mohly změnit výše uvedené závěry, a proto se potvrzuje, že uvedený vyvážející výrobce nesplňuje požadavky druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(17)
U jiného vyvážejícího výrobce se šetřením zjistilo, že odepsání půjčky nebylo řádně zaknihováno do účetnictví společnosti, čímž jsou jeho finanční výsledky významně ovlivněny. Bylo shledáno, že je tím porušen standard IAS 1 (poctivá prezentace účetní uzávěrky). Tato společnost kromě toho změnila účetní postup pro rezervy na nedobytné pohledávky, aniž by zpětně provedla uvedenou změnu, čímž znovu významně ovlivnila finanční výsledky. Bylo shledáno, že je tím porušen standard IAS 8 (změny v účetních postupech). Přestože auditor upozornil na nesoulad s čínskými účetními standardy při změně v postupu pro rezervy na nedobytné pohledávky, nevyřešil problémy s půjčkou. Nebyl předložen žádný důkaz, na jehož základě by se mohly změnit výše uvedené závěry, a proto se také potvrzuje, že uvedený vyvážející výrobce nesplňuje požadavky druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(18)
Třetí vyvážející výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, který po uložení prozatímních opatření nadále žádal o udělení zacházení jako v tržní ekonomice, podal důkaz o tom, že jeho činnost týkající se záznamů po počátečním uznání transakcí v cizí měně, ačkoli v některých případech není zcela v souladu s IAS 21, neovlivnila jeho finanční výsledky. Co se týče účetnictví uvedené společnosti, nebyl zjištěn žádný jiný problém ohledně souladu se standardy IAS. Proto se za těchto okolností považovalo za vhodné přezkoumat závěry o souladu tohoto vyvážejícího výrobce s druhým kritériem uvedeným v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a tím mu udělit zacházení jako v tržní ekonomice. Co se týče ostatního, potvrzují se závěry uvedené v 19. až 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Poznamenává se, že nespolupracující čínský vyvážející výrobce a jeho spřízněný dovozce ve Společenství podali po uložení prozatímních opatření některé připomínky k prozatímním závěrům a požádali o udělení zacházení jako v tržní ekonomice a v případě, že jim nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, o individuální zacházení. Uvedeným společnostem bylo sděleno, že nespolupracující vyvážející výrobci, tj. vyvážející výrobci, kteří se nepřihlásili, písemně nepodali svá stanoviska a nepředložili informace ve stanovených lhůtách, nemohou požadovat zacházení jako v tržní ekonomice nebo individuální zacházení podle ustanovení čl. 2 odst. 7, čl. 5 odst. 10, čl. 9 odst. 5 a čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(20)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 35. až 37. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice
(21)
Předběžně byla vybrána Kanada jako analogická třetí země s tržním hospodářstvím pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Po uložení prozatímních opatření zopakovali dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomuto výběru své argumenty, jak je uvedeno ve 41. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Nepředložili však žádný doplňující ověřitelný důkaz, který by jejich argumenty podpořil.
(22)
Kromě toho také tvrdili, že výběr Kanady jako analogické třetí země s tržním hospodářstvím není vhodný, protože kanadští výrobci ručních paletových vozíků nesou mnohem vyšší náklady než jejich čínské protějšky, zejména pokud jde o náklady práce. V této souvislosti jeden vyvážející výrobce požádal o dodatečnou úpravu pro rozdíly ve výrobních nákladech mezi jeho vlastními náklady v ČLR a výrobními náklady v Kanadě, zatímco druhý vyvážející výrobce tvrdil, že již provedené velmi vysoké úpravy jsou známkou toho, že kanadské a čínské ruční paletové vozíky nejsou srovnatelné.
(23)
V této souvislosti se připomíná, že z šetření vyplynulo, že Kanada má konkurenceschopný a reprezentativní trh s ručními paletovými vozíky, že výrobní zařízení a postupy čínských a kanadských výrobců jsou podobné a že čínské a kanadské ruční paletové vozíky jsou celkově srovnatelné na základě kritérií stanovených pro účely tohoto šetření, jak je uvedeno ve 40., 43. a 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Šetřením se dále zjistilo, že výroba ručních paletových vozíků není náročná na pracovní sílu (náklady práce v Kanadě nepřekračují 15 % celkových výrobních nákladů), a proto by jakékoli rozdíly v nákladech práce mezi Kanadou a ČLR zásadním způsobem neovlivnily celkové výrobní náklady. Proto nelze přijmout tvrzení, že rozdíly v nákladech hlavně z důvodu pracovní síly zapříčinily, že je výběr Kanady jako analogické země nevhodný.
(24)
Pokud jde o tvrzení, že kanadští výrobci vyrábějí ruční paletové vozíky při podstatně vyšších nákladech než jejich čínské protějšky a že by měla být provedena úprava na běžnou hodnotu založená na rozdílu nákladů mezi Kanadou a jeho vlastními náklady v ČLR, mělo by se poznamenat, že informace o výrobních nákladech od vyvážejícího výrobce, který toto tvrzení vznesl, nebyly přijaty, protože nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. To podstatně vyvrací tvrzení o srovnání nákladů. Z tohoto důvodu by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Pokud jde o tvrzení, že již provedené velké úpravy jsou známkou toho, že kanadské a čínské ruční paletové vozíky nejsou srovnatelné, poznamenává se, že druhy výrobků, které mají být vzájemně srovnávány, byly vybrány na základě kritérií považovaných za vhodné v rámci dotyčného výrobního odvětví. Srovnání druhů výrobků se uskutečnila na základě některých základních technických vlastností používaných všemi hospodářskými subjekty na trhu a nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je tato metoda srovnání nevhodná, jak je uvedeno ve 43. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(26)
Nebyly předloženy žádné další námitky týkající se stanovení běžné hodnoty v analogické zemi, a proto se závěry uvedené v 38. až 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice
(27)
Vzhledem k tomu, že jednomu vyvážejícímu výrobci bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice (viz 18. bod odůvodnění výše), byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, jak je uvedeno níže.
3.2.1. Celková reprezentativnost tuzemského prodeje
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl tuzemský prodej ručních paletových vozíků nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Společenství. To byl případ dotčeného vyvážejícího výrobce.
3.2.2. Specifická reprezentativnost druhu výrobku
(29)
Následně bylo přezkoumáno, zda by mohl být tuzemský prodej druhů výrobků srovnatelných s vyváženými druhy výrobků považován za reprezentativní. Pro tento účel byly nejdříve určeny srovnatelné druhy prodávané na tuzemském trhu. Při šetření byly za shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství považovány takové druhy ručních paletových vozíků prodávaných na tuzemském trhu, jejichž nosnost, materiál podvozku, velikost vidlic, druh hydrauliky a druh kol byly stejné.
(30)
Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během OŠ představoval alespoň 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku pro vývoz do Společenství. Bylo tomu tak u některých vyvážených druhů výrobků.
3.2.3. Posouzení běžného obchodního styku
(31)
Nejdříve bylo přezkoumáno, zda by se tuzemský prodej výše uvedených druhů výrobků prováděný vyvážejícím výrobcem mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(32)
Toto ověření probíhalo na základě stanovení podílu tuzemského prodeje každého vyváženého druhu prodaného se ztrátou nezávislým odběratelům na tuzemském trhu během OŠ:
a)
U těch druhů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo provedeno pod náklady na jednotku a jejichž vážený průměr prodejní ceny byl roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej nezávislým odběratelům během OŠ, zaplacených nebo splatných, bez ohledu na to, zda tyto prodeje byly ziskové nebo ne;
b)
V případě druhů výrobků, u nichž alespoň 10 %, nejvýše však 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo provedeno pod náklady na jednotku, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej, které byly shledány rovnými nákladům na jednotku nebo vyššími;
c)
V případě druhů výrobků, z nichž méně než 10 % objemu bylo prodáno na tuzemském trhu za ceny, které nebyly nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že dotyčný druh výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a proto byla běžná hodnota stanovena početně.
3.2.4. Běžná hodnota založená na skutečné tuzemské ceně
(33)
Jestliže byly splněny požadavky uvedené v 29. až 31. bodu odůvodnění a v 32. bodu odůvodnění písm. a) a b), byla běžná hodnota odpovídajících druhů výrobků založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na tuzemském trhu vyvážející země během OŠ, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
3.2.5. Běžná hodnota založená na početně zjištěné hodnotě
(34)
U druhů spadajících pod 32. bod odůvodnění písm. c) tohoto nařízení, jakož i v případě druhů výrobků, které nebyly prodány na tuzemském trhu v reprezentativním množství, jak je uvedeno v 30. bodu odůvodnění tohoto nařízení, musela být běžná hodnota zjištěna početně.
(35)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům během OŠ připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný dotčeným vyvážejícím výrobcem v běžném obchodním styku.
4. Vývozní cena
(36)
Po uložení prozatímních opatření nebyly předloženy žádné připomínky ke stanovení vývozní ceny pro prodeje prováděné přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Proto se potvrzují závěry uvedené ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně stanovení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(37)
Pro dva vyvážející výrobce byla předběžně vypočtena vývozní cena pro jejich prodeje dovozcům, se kterými měli podle zjištění uzavřenou dohodu o vyrovnání v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(38)
Jeden z vyvážejících výrobců a jeho dovozce, pro které byly některé vývozní ceny vypočteny, tvrdili, že vztah mezi nimi neopravňuje k výpočtu vývozních cen a že by pro stanovení vývozních cen měly být základem skutečné ceny od vyvážejícího výrobce dovozci. Ze šetření však vyplynulo, že tyto vývozní ceny byly ovlivněny dohodou mezi stranami o tom, že určité náklady na vývoj výrobku by měl nést dovozce. Následkem toho byly průměrné vývozní ceny pro dovozce podstatně vyšší než pro jiné nezávislé odběratele ve Společenství. Proto nebyly ceny vyvážejícího výrobce dovozci vzaty za základ pro stanovení vývozních cen. Kromě toho došlo před skončením OŠ k přidružení vyvážejícího výrobce a dovozce. Za těchto okolností by se vývozní ceny normálně vypočítaly na základě cen dalšího prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství. V tomto případě byl však počet transakcí opětného prodeje provedených v OŠ velmi malý a skutečné ceny transakcí nebyly dovozcem poskytnuty včas a nebyly ověřitelné. Za těchto okolností nebyly tyto prodeje při konečném výpočtu vývozních cen brány v úvahu.
(39)
Ve skutečnosti prováděl tento vyvážející výrobce významné přímé prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, které byly použity ke stanovení vývozní ceny, jak je uvedeno v 36. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
(40)
Druhý vyvážející výrobce, pro kterého byly vypočteny některé vývozní ceny, a dotčený dovozce předložili připomínky k prozatímním závěrům a tvrdili, že mezi nimi neexistovalo žádné ujednání nebo dohoda ve smyslu přidružení nebo dohoda o vyrovnání, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení a v článku 2.3 antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO ADA). Proto je výpočet vývozních cen na základě cen dalšího prodeje dovozce nezávislým odběratelům nesprávný.
(41)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože se informace poskytnuté vývozcem a dovozcem neshodovaly. Během inspekce na místě v prostorách vyvážejícího výrobce bylo vyšetřovatelům sděleno, že důvodem, proč jsou vývozní ceny mezi stranami mnohem vyšší než běžné ceny, je to, že mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem existuje zvláštní ujednání nebo dohoda. Kromě toho všechny vývozní faktury odkazovaly pro bližší údaje na tuto dohodu. Vyvážející výrobce popřel existenci písemné dohody, podal však vysvětlení, že dotčený dovozce byl ochoten zaplatit takové vyšší ceny, aby získal a udržel si výhradní právo k prodeji některých výrobků vyvážejícího výrobce na některé trhy. Dovozce popřel také existenci jakéhokoli zvláštního vztahu a při inspekci na místě uvedl, že ceny zaplacené vyvážejícímu výrobci jsou vyšší z důvodu vysoké kvality dotyčných výrobků. Toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem a bylo samozřejmě v rozporu se závěry šetření. Za těchto okolností se má se za to, že vývozní ceny nebyly spolehlivé a musejí být upraveny buď z důvodu existence některého typu dohody o vyrovnání na základě ustanovení čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nebo rozdílů ve fyzických vlastnostech odrážejících údajnou vyšší kvalitu výrobků na základě čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při neexistenci jakýchkoli dalších informací byly vývozní ceny vypočteny tak, jak je stanoveno ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Tentýž vyvážející výrobce a tentýž dovozce také tvrdili, že výpočet vypočtené vývozní ceny byl nesprávný, protože ziskové rozpětí použité při výpočtu bylo podstatně vyšší než zisková rozpětí použitá pro stejné účely v jiných případech v minulosti, a že byl proto nevhodný. V této souvislosti se poznamenává, že každý případ je přezkoumáván na základě jeho vlastní podstaty a závěry jednoho šetření nelze jednoduše přenést na jiné. V tomto případě ziskové rozpětí použité ve výpočtu představovalo vážený průměr skutečných čistých zisků z prodeje dotyčného výrobku vykázaných jedenácti nespřízněnými dovozci v průběhu šetření. Nebyl podán žádný důkaz, který by mohl tyto údaje popřít. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(43)
Mělo by se však poznamenat, že výpočet vypočtené vývozní ceny byl po inspekci v prostorách dotčeného dovozce změněn, aby se zohlednily nezbytné opravy některých cen dalšího prodeje a prodejní, správní a režijní náklady dovozce.
5. Srovnání
(44)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu některých vývozních cen o rozdíly v obchodních úrovních mezi přímými vývozními prodeji do Společenství a prodeji na vývoz do Společenství prostřednictvím obchodníků v ČLR v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bod i) základního nařízení. Tvrdil, že vývozní prodeje prostřednictvím čínských obchodníků zahrnují další prodeje obchodníkům, které v případech přímých vývozů do Společenství nejsou obvykle nutné. V souvislosti s tím se poznamenává, že výše uvedený článek základního nařízení stanoví, že úprava o rozdíly v obchodních úrovních je na místě, pokud se prokáže, že existují trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejce na různých obchodních úrovních na tuzemském trhu země vývozu. V tomto případě vyvážející výrobce požádal o úpravu a snažil se prokázat její potřebu s ohledem na okolnosti jeho vývozních prodejů spíše než jeho tuzemských prodejů. To není dostatečným podkladem pro uplatnění nároku na úpravu obchodní úrovně. Kromě toho se šetřením zjistilo, že všechny vývozy dotčeného vyvážejícího výrobce, jakož i tuzemské prodeje v analogické zemi byly prováděny obchodníkům, tj. neexistovaly žádné rozdílné obchodní úrovně mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou.
6. Dumpingová rozpětí
(45)
Při výpočtu dumpingového rozpětí uplatňovaného na všechny ostatní vyvážející výrobce, jak je uvedeno v 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se již nebral v úvahu vyvážející výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Nebyly předloženy žádné další připomínky k závěrům uvedeným v 52. a 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se potvrzují. Avšak pro vyvážejícího výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty každého druhu výrobku vyváženého do Společenství, jak je uvedeno v 28. až 35. bodu odůvodnění tohoto nařízení, a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu výrobku v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Dumpingová rozpětí stanovená s konečnou platností po změnách uvedených výše a vyjádřená jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením jsou tyto:
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
46,7 %
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba ve Společenství
(46)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o výrobě ve Společenství, jak uvádí 55. a 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(47)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o definici výrobního odvětví ve Společenství, jak uvádí 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ÚJMA
1. Spotřeba Společenství
(48)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o spotřebě Společenství, jak je uvedeno v 58. a 59. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz ručních paletových vozíků z ČLR do Společenství
(49)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o dovozu ručních paletových vozíků z ČLR do Společenství, jak je uvedeno v 60. až 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(50)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce zpochybnil nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství poukázáním na to, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství během dotyčného období vzrostla, vytváření zásob po roce 2001 nelze považovat za známku újmy, nýbrž se musí chápat jako známka zlepšení výrobního odvětví Společenství, prodejní cena ručních paletových vozíků prodávaných výrobci Společenství a jejich podíl na trhu zůstaly stabilní v roce 2003 a během OŠ, ziskovost výrobního odvětví Společenství se v letech 2000 a 2001 zvýšila, úroveň investic výrobního odvětví Společenství se více než zdvojnásobila, což naznačuje, že nebylo obtížné získávat kapitál a stabilita mezd musí být chápána jako pozitivní ukazatel.
(51)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla a že to neznamená újmu, mělo by se poznamenat, že zatímco celkový růst výrobní kapacity během dotyčného období činil 3 %, snížil se mezi rokem 2001 a OŠ o téměř 2 %. Výrobní kapacita ve skutečnosti rostla jen v letech 2001 a 2002, kdy se prováděly investice. Tento vývoj nelze považovat za vývoj naznačující, že neexistuje újma výrobnímu odvětví Společenství, zejména když spotřeba během téhož období vzrostla o 17 %.
(52)
Pokud jde o tvrzení, že vytváření zásob po roce 2001 nelze považovat za známku újmy, nýbrž se musí chápat jako známka zlepšení výrobního odvětví Společenství, by se mělo poznamenat, že kromě výkladu uvedeného v 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně toho, proč tento ukazatel není považován za zvláště podstatný ukazatel hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, je nutno připomenout, že zásoby během dotyčného období vzrostly celkově o 14 %. Skutečnost, že bylo dosaženo vrcholu v roce 2001, nemění nic na závěru, že zásoby možná alespoň přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství.
(53)
Pokud jde o tvrzení, že prodejní cena a podíl na trhu ručních paletových vozíků prodávaných výrobci Společenství zůstaly stabilní v roce 2003 a během OŠ, mělo by se poznamenat, že OŠ zahrnuje 9 měsíců roku 2003. Je nutno poznamenat, že analýza újmy zahrnuje období několika let a že se během dotyčného období podstatně snížily jak podíl na trhu, tak i prodejní cena výrobního odvětví Společenství. Toto nebylo popřeno.
(54)
Pokud jde o tvrzení, že zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2000 a 2001 nenaznačuje újmu, mělo by se poznamenat, že se ziskovost poněkud zvýšila z 0,28 % v roce 2000 na 0,51 % v roce 2001 a potom se nepřetržitě snižovala až na - 2,31 % během OŠ. To je jasným ukazatelem újmy.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že se úroveň investic výrobního odvětví Společenství více než zdvojnásobila a že tedy nebylo obtížné získávat kapitál, se připomíná, jak uvádí 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že v letech 2001 a 2002 byly investovány velké částky na výměnu opotřebených výrobních zařízení nezbytných pro udržení konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství. Mezi rokem 2002 a OŠ poklesly investice o 40 %, přičemž se současně zhoršovala ziskovost, což naznačuje problémy se získáváním kapitálu. To opět jasně naznačuje stav újmy.
(56)
Pokud jde o tvrzení, že stabilita mezd musí být chápána jako pozitivní ukazatel, je nutno poznamenat, že tento ukazatel by měl být analyzován v kontextu vývoje mezd a zaměstnanosti. Zhoršení výrobního odvětví je jasně vidět na snížení počtu zaměstnanců. Skutečnost, že výrobci Společenství nemohli zvyšovat mzdy s růstem inflace během dotyčného období v důsledku nerovné soutěže, se musí považovat za negativní ukazatel.
(57)
Tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce analyzovaná v 50. až 56. bodu odůvodnění tohoto nařízení by měla být proto zamítnuta.
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že výrobní odvětví Společenství nabízelo ruční paletové vozíky k prodeji za ceny mnohem nižší než jakékoli ruční paletové vozíky vyrobené v Číně a že to naznačuje, že není poškozováno. Toto tvrzení není podloženo zjištěním významného cenového podbízení více než 55 %, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, a proto nemůže být přijato.
(59)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o situaci výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 65. až 84. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr o újmě
(60)
Závěrem je třeba konstatovat, jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení, že všechny příslušné ukazatele újmy ukázaly nepříznivý vývoj. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o újmě uvedené v 85. až 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
G. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI ÚJMY
1. Úvod
(61)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky k úvodu o příčinné souvislosti újmy, jak uvádí 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení, konstatování se potvrzuje.
2. Účinky dumpingového dovozu
(62)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že použití údajů Eurostatu o dovozu není při určování objemu a podílu dovozu dotyčného výrobku na trhu vhodné, protože k tomu neexistuje zvláštní kód KN. Tvrdili, že se i na jiné výrobky vztahují dva příslušné kódy KN, jeden, který se vztahuje na celý výrobek, a druhý na ostatní díly, a že takové údaje Eurostatu tedy nemohou podat přesnou informaci o účinku dumpingového dovozu. Poznamenává se, že nebyl podán žádný důkaz, který by naznačoval, že pod kódem KN 8427 90 00, který se vztahuje na celý výrobek a používal se pro určování objemu dumpingového dovozu, mohla být klasifikována jakákoli významná množství jiných výrobků. Tytéž zúčastněné strany ve skutečnosti použily údaje Eurostatu o dovozu z téhož kódu KN, aby opodstatnily své tvrzení týkající se vývoje dovozu ručních paletových vozíků z jiných třetích zemí. Vzhledem k úzké definici kódu KN se má také za to, že obrovskou většinu výrobků vstupujících do Společenství podle tohoto oddílu tvoří dovoz dotyčného výrobku. Co se týče druhého kódu KN 8431 20 00 vztahujícího se na díly pro použití výlučně nebo hlavně u strojního zařízení oddílu 8427, poznamenává se, že Eurostatem vykázané dovozy vztahující se k tomuto kódu jsou malé a při stanovování objemu a podílu dovozu dotyčného výrobku na trhu nebyly brány v úvahu. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(63)
Při neexistenci jakékoli další připomínky se potvrzují prozatímní závěry o účincích dumpingového dovozu uvedeného v 89. až 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
(64)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství byla nesprávně vyhodnocena. Bylo zjištěno, že objem vývozního prodeje poklesl o téměř 50 % mezi rokem 2000 a OŠ, což mělo významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že i když vývozy z absolutního hlediska poklesly, představovaly v průměru pouze 11 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Společenství během dotyčného období. Kromě toho, zatímco během OŠ byly prodeje ve Společenství ztrátové, byly vývozy ještě mírně ziskové. Proto nelze pokles vývozů považovat za činitele způsobujícího podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Z tohoto důvodu by mělo být toto tvrzení zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Investice výrobního odvětví Společenství
(65)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o investicích výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
c) Dovoz z ostatních třetích zemí
(66)
Dva vyvážející výrobci a někteří dovozci na rozdíl od závěrů uvedených v 95. bodu odůvodnění prozatímního nařízení tvrdili, že země jiné než ČLR, zejména Brazílie a Indie, využívaly síly eura k tomu, aby významně zvýšily své prodeje na trhu Společenství. Jestliže dovoz ze třetích zemí, např. z Brazílie a Indie, představuje jen asi 1 % čínského dovozu dotyčného výrobku, může být jejich případný dopad na příčinnou souvislost zanedbatelný. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(67)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o dovozu z jiných třetích zemí, jak jsou uvedeny v 95. a 96. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Směnný kurz EUR/USD
(68)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že zjištěný podíl cenového podbízení je způsoben slabým kurzem USD vůči euru a nikoli dumpingovými dovozními cenami. Tyto strany však nepodaly žádný důkaz dokládající objem dovozu z ČLR fakturovaného v USD, který by umožnil celkové hodnocení jakéhokoli dopadu směnných kurzů na ceny. V každém případě, i kdyby byl veškerý dovoz z ČLR proveden v USD, což nemohou závěry šetření potvrdit, poklesly by dovozní ceny dotyčného výrobku o 25 % (pokles hodnoty USD vůči euru) místo o 34 % zaznamenaných během dotyčného období. Konečně je nutno poznamenat, že se s výjimkou dvou jednotlivých případů s jasně zanedbatelným objemem dovozu celkově snížil dovoz ze všech jiných zemí než ČLR, které rovněž těžily ze zhodnocení eura. To naznačuje, že výkyvy měny nemohly být podstatným příčinným činitelem pro nárůst dumpingového dovozu z ČLR. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
e) Prodejní chování
(69)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci opakovali své tvrzení, že žadateli jsou velké společnosti činné v odvětví manipulace s materiálem, pro které jsou ruční paletové vozíky pouze doplňkovým výrobkem často používaným jako „nástroj prodeje“ pro větší, dražší výrobky. Protože nebyl podán žádný nový důkaz, potvrzují se závěry uvedené v 99. a 100. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
f) Strategické chyby, kterých se dopustili výrobci v ES, jako jsou výrobky s nízkou kvalitou a výroba vlastních dílů
(70)
Jeden vyvážející výrobce znovu opakoval tvrzení, že si výrobci Společenství sami způsobili újmu, když se zaměřili na výrobu výrobků s nízkou kvalitou a objednávali díly u externích společností. Nebyl však podán žádný nový důkaz na podporu tohoto tvrzení. Poznamenává se, že toto tvrzení již bylo přezkoumáno a výslovně uvedeno v 101. až 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se potvrzují.
4. Závěry o příčinných souvislostech
(71)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, které by mohly změnit předběžné zjištění, potvrzuje se závěr o příčinných souvislostech, jak je stanoven v 104. a 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné poznámky
(72)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se obecné poznámky o zájmu Společenství, jak uvádí 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(73)
Po uložení prozatímních opatření jeden dovozce tvrdil, že v důsledku uložení antidumpingových opatření nebudou dříve zavřené výrobní závody ve Společenství znovu otevřeny, a nevzniknou tedy nové pracovní příležitosti. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádným důkazem. I kdyby se znovu neotevřely žádné zavřené závody, musí se poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Společenství činilo během OŠ pouze 46 %. To je jasnou známkou potenciálu pro zvyšování výroby a prodejů výrobního odvětví Společenství, pokud by na trhu Společenství panovala korektní hospodářská soutěž. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(74)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že činnosti výrobního odvětví Společenství v oblasti ručních palet, zejména pokud jde o zaměstnanost, jsou zanedbatelné ve vztahu k jejich celkovým činnostem, a proto je jejich zájem na takových opatřeních omezený ve srovnání s jinými hospodářskými subjekty na trhu. Především se připomíná, že vyvážející výrobci nejsou v postavení, aby vznášeli požadavky ohledně přezkoumání zájmu výrobního odvětví Společenství. Totéž platí, co se týče zájmu dodavatelů, obchodníků nebo uživatelů prošetřovaného níže. Podaná tvrzení byla přesto přezkoumána. V této souvislosti se připomíná, že během OŠ zaměstnalo výrobní odvětví Společenství pro ruční paletové vozíky asi 434 pracovníků, zatímco například spolupracující dovozci zaměstnali kolem 74 pracovníků. Dále se poznamenává, že někteří výrobci Společenství většinou počítají výhradně s výrobou a prodejem ručních paletových vozíků. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(75)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o zájmu výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 107. až 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájmy dodavatelů Společenství
(76)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že je nedostatek zastoupení ze strany dodavatelů Společenství známkou toho, že jejich činnost nebyla nepříznivě ovlivněna dovozem z ČLR. Toto tvrzení nemůže být přijato. Výrobní odvětví Společenství počítá s dodavateli některých dílů ve Společenství a není rozumné předpokládat, že neexistují žádné nepříznivé účinky na jejich činnost. Jejich činnost by mohla být ovlivňována dalším uzavíráním závodů ve Společenství. Při neexistenci jakýchkoli nových připomínek se potvrzuje prozatímní závěr o zájmu dodavatelů Společenství, jak je uveden ve 110. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem nespřízněných dovozců/obchodníků
(77)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že šetření ignorovalo zájmy malých dovozců, kteří zaměřují své činnosti většinou na ruční paletové vozíky. Je nutno poznamenat, že při tomto šetření byla plně vzata v úvahu stanoviska podaná dovozci, kteří se přihlásili ve stanovené lhůtě a poskytli dostatečné informace. Mezi spolupracujícími nespřízněnými dovozci byly společnosti se dvěma a třemi zaměstnanci. Dále se poznamenává, že spolupracující dovozci vykazovali velmi dobrou ziskovost v obchodě s ručními paletovými vozíky (čisté zisky až 50 % z obratu). Proto je vhodné vzít v úvahu, že dopad uložení antidumpingových opatření na jejich činnost bude poměrně malý. Toto tvrzení by tedy mělo být zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 111. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Zájem uživatelů
(78)
Dva vyvážející výrobci a někteří dovozci tvrdili, že zvýšení ceny čínských ručních paletových vozíků po uložení opatření bude mít ve Společenství bezprostřední neúměrný účinek na statisíce obchodů, skladů a továren, v kterých se používají ruční paletové vozíky. Poznamenává se však, že žádný takový uživatel ručních paletových vozíků nepředložil připomínky k závěrům uvedeným v prozatímním nařízení. Protože toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem, mělo by být zamítnuto.
(79)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o zájmu uživatelů Společenství, jak jsou uvedeny ve 115. a 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Závěr o zájmu Společenství
(80)
Na základě výše uvedeného se potvrzují závěry o zájmu Společenství uvedené v 117. až 119. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstraňující újmu
(81)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné opodstatněné připomínky, potvrzuje se metodika použitá pro zjišťování úrovně odstraňující újmu, jak je popsána ve 120. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(82)
Na základě této metodiky byla vypočtena úroveň odstraňující újmu za účelem zjištění úrovně opatření, která mají být s konečnou platností uložena.
2. Forma a úroveň cla
(83)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, protože bylo u všech dotčených vyvážejících výrobců shledáno, že úroveň odstraňující újmu je vyšší než dumpingová rozpětí.
(84)
S ohledem na výše uvedené jsou konečné celní sazby následující:
Společnost
Celní sazba
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
46,7 %
(85)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně těchto společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(86)
Každá žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustanovení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (3) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude potom případně pozměněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb.
3. Vybírání prozatímního cla
(87)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a s ohledem na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nutné, aby výše cla zajištěná prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého předběžným nařízením byla rozhodně vybírána do výše cla uložené s konečnou platností tímto nařízením. Pokud je konečné clo vyšší než prozatímní clo, měla by se s konečnou platností vybírat jen výše zajištěná na úrovni prozatímního cla.
4. Závazky
(88)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření vyjádřili dva vyvážející výrobci ochotu nabídnout závazky v souladu s ustanoveními článku 8 základního nařízení. Byla posouzena možnost smluvních právních prostředků ve formě cenových závazků. Poznamenává se však, že jeden z těchto vyvážejících výrobců při šetření nespolupracoval, a proto z důvodu, že nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice nebo individuální zacházení, jak je uvedeno v 19. bodu odůvodnění tohoto nařízení, nemohly být stanoveny minimální ceny. Dále bylo prokázáno, že dotyčný výrobek existuje ve stovkách druhů, které jsou často modernizovány nebo jinak modifikovány. Kromě toho vyvážející výrobci také prodávali, buď přímo, nebo prostřednictvím svých přidružených dovozců, jiné výrobky stejným odběratelům. Za takových okolností by bylo sledování cenových závazků téměř nemožné. Proto se při tomto konkrétním šetření usoudilo, že je přijetí závazků neúčelné a nabídky musely být odmítnuty. Vyvážející výrobci byli patřičně informováni a byla jim poskytnuta možnost se vyjádřit. Jejich připomínky nezměnily výše uvedené rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900010 a 8431200010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franco hranice Společenství před proclením, činí:
Čínská lidová republika
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ČLR
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ČLR
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ČLR
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ČLR
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platná předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 128/2005 o dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů spadajících pod kódy KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900010 a 8431200010) pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností v souladu s pravidly stanovenými níže. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. V případech, kdy je sazba uloženého konečného cla vyšší než sazba prozatímního cla, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. července 2005.