NAŘÍZENÍ RADY(ES) č. 51/2006
ze dne 22. prosince 2005,
kterým se na rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (2)a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (3), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (4), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „výbor“), přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení.
(3)
Pro zajištění účinné správy TAC a kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace.
(4)
Je nutné stanovit zásady a některé postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby mohly členské státy zajistit řízení činnosti plavidel plujících pod jejich vlajkou.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví definice použitelné pro přidělování rybolovných práv.
(6)
Podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 je nutné určit, na které populace ryb se jednotlivá opatření uvedeného nařízení vztahují.
(7)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem (5), Faerskými ostrovy (6) a Grónskem (7)
(8)
Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu a jiná pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(9)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) přijala na výročním zasedání v červnu 2005 omezení odlovu pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného a technická opatření týkající se zacházení s vedlejšími úlovky. Ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné tato opatření uplatňovat, aby se zaručilo udržitelné řízení zdroje patřícího do oblasti působnosti této organizace.
(10)
Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2005 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. V této souvislosti přijala ICCAT rozhodnutí, ze kterého vyplývá, že Společenství v roce 2004 kvóty u některých populací ryb zcela nevyužilo.
(11)
Aby byly dodrženy úpravy kvót Společenství stanovené ICCAT, musí se nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC zavedený tímto nařízením.
(12)
Využívání rybolovných práv by mělo být v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel (8), nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států (9), nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (10), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství (11), nařízením Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (12) , nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (13), nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnost Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (14) , nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (15), nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (16), nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě (17) , nařízením Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (18), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (19), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (20), nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (21), nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (22) a nařízením Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství (23).
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je pro řízení omezení odlovu sardele obecné v podoblasti VIII nezbytné používat prozatímní systém.
(14)
Na základě doporučení ICES je pro řízení intenzity rybolovu smáčkovitých v podoblasti ICES IVa v divizi ICES IIIa sever nezbytné používat prozatímní systém.
(15)
S ohledem na vědecké poznatky týkající se biologického statusu populace tresky modravé a po jednání mezi pobřežními státy o řízení této populace je nezbytné pozměnit oblasti řízení, s přihlédnutím ke zvláštní charakteristice dotyčné rybolovné činnosti.
(16)
Jako přechodné opatření by se intenzita rybolovu některých hlubinných druhů měla v souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES.
(17)
Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 423/2004, jsou navržena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení.
(18)
Vědecká doporučení uvádějí, že rybolov populací platýse velkého v Severním moři není prováděn udržitelným způsobem a že množství výmětů je velmi vysoké. Vědecká doporučení a doporučení regionálního poradního sboru pro Severní moře uvádějí, že je vhodné upravit rybolovná práva, pokud jde o intenzitu rybolovu plavidel provádějících cílený rybolov platýse velkého.
(19)
U populací jazyka obecného v Lamanšském průlivu je nutné uplatňovat prozatímní systém řízení intenzity rybolovu. U populací tresky v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, v Lamanšském průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska a u populací štikozubce a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa je třeba upravit stávající systémy řízení intenzity rybolovu.
(20)
Článek 2 nařízení (ES) č. 1434/98 nezajišťuje, že odlov sledě obecného je omezen na omezení odlovu stanovená pro tento druh. Je proto nutné zavést přechodná opatření, která zajistí řádné monitorování a počítání sleďů při netříděných vykládkách.
(21)
Stávající rybolovné činnosti pro chytání ryb za žábry do tenatových sítí v hlubokých vodách západně od Skotska a Irska představují používání příliš dlouhých tenatových sítí, což vede k nadměrné délce ponoření a vysoké míře výmětu. Ztracené nebo úmyslně vyřazené sítě mohou po mnoho let dále chytat ryby, aniž by byly vytaženy. Vědecká zjištění prokázala, že tyto rybolovné činnosti představují pro hlubinné druhy závažnou hrozbu, a proto, dokud nebudou přijata trvalá opatření, by měla být uplatňována přechodná opatření směřující k zákazu této činnosti.
(22)
Za účelem dosažení udržitelného využívání populací sledě obecného a za účelem snížení výmětů by v subdivizích ICES VIIIa, VIIIb a VIIId měl být jako přechodné opatření uplatňován nejnovější vývoj v oblasti selektivních lovných zařízení.
(23)
Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) přijala na výročním zasedání v roce 2004 doporučení, aby byl omezen rybolov v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných přírodních stanovišť. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(24)
S cílem přispět k zachování chobotnice pobřežní, a zejména k ochraně nedospělých jedinců, je nutné stanovit v roce 2006 minimální velikost chobotnice pobřežní z námořních vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti CECAF, dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 850/98.
(25)
V listopadu 2005 NEAFC doporučila zařadit několik plavidel na seznam plavidel, u kterých bylo potvrzeno, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti. Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení v právním řádu Společenství.
(26)
Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na výročním zasedání v roce 2005 doporučení týkající se řízení některých rybolovných činností, které se zaměřují na hlubinné druhy, a doporučení týkající se vedení záznamů GFCM o lodích přesahujících 15 m, které mají povolení k rybolovu v oblasti GFCM. Vzhledem k tomu, že je Společenství smluvní stranou GFCM, jsou pro něj tato doporučení závazná, a Společenství by je mělo provést.
(27)
S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2006 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností.
(28)
Měla by být zapracována některá ustanovení týkající se použití údajů systému sledování plavidel, čímž se zajistí větší účinnost a efektivita v rámci sledování a kontroly řízení intenzity rybolovu a dohledu nad ním.
(29)
Je nutné posílit úpravu kontroly plavidel z třetích zemí, aby bylo zajištěno náležité zachycení odlovu tresky modravé těmito plavidly ve vodách Společenství.
(30)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezením odlovů a/nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté TAC udržitelnost rybolovné činnosti. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv.
(31)
ICCAT přijala na výročním zasedání v roce 2004 řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantiku a Středozemním moři, přičemž stanovila mimo jiné novou minimální velikost tuňáka obecného, omezení rybolovu v některých oblastech a během některých období za účelem ochrany tuňáka velkookého, opatření týkající se sportovních a rekreačních rybolovných činností ve Středozemním moři a zavedení programu odběru vzorků pro odhad velikosti tuňáka obecného chyceného do sítí. S cílem přispět k zachování populací ryb je nutné provádět tato opatření v roce 2006, dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 973/2001.
(32)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na výročním zasedání v roce 2005 opatření, na základě kterých se od 1. ledna 2006 budou přidělovat vědečtí pozorovatelé na palubu všech plavidel, které provozují činnosti v oblasti úmluvy a zaměřují se na druhy, na něž se nevztahují systémy ochrany a řízení ostatních příslušných regionálních organizací pro rybolov. Toto doporučení je pro Společenství závazné, a mělo by proto být provedeno.
(33)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) přijala na 27. výročním zasedání ve dnech 19. až 23. září 2005 řadu technických a kontrolních opatření. Tato opatření by měla být provedena.
(34)
K dodržení mezinárodních závazků, které Společenství přijalo jako smluvní strana Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2005-2006 a odpovídající mezní data rybolovných období.
(35)
CCAMLR přijala na XXIV. výročním zasedání v roce 2005 odpovídající omezení odlovu populace dostupné ve stanovených lovištích všem členům CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel Společenství na průzkumném rybolovu ledovek rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3 a) a 58.4.3 b) a související rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu, omezením vedlejších úlovků a některým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se měla rovněž uplatňovat.
(36)
K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti se uplynutím použitelnosti nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se na rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (24) , je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít dne 1. ledna 2006 a pro leden roku 2006 zachovat v platnosti některá pravidla obsažená v uvedeném nařízení. Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2006 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.
Stanoví dále určitá omezení intenzity rybolovu a související podmínky na měsíc leden roku 2007 a pro populace některých ryb v antarktických mořích stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na
a)
rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a
b)
plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále jen „vody ES“).
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou vedeny výhradně pro účely vědeckého výzkumu a které jsou prováděny s povolením a pod dohledem dotyčného členského státu, po předchozím oznámení Komisi a členskému státu, v jehož vodách je tento výzkum prováděn.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:
a)
„celkovými přípustnými odlovy“ se rozumí množství ryb, které může být každý rok uloveno z každé populace;
b)
„kvótou“ se rozumí stanovený podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím;
c)
„mezinárodními vodami“ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
d)
„oblastí upravenou předpisy NAFO“ se rozumí část oblasti podle úmluvy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států;
e)
„Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
f)
„Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved ke Kullen;
g)
„Cádizským zálivem“ se rozumí oblast subdivize ICES IXa východně od 7o23'48" z.d.
Článek 4
Oblasti rybolovu
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou oblasti vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91. Pokud jsou k oblasti doplněny „vody ES“, znamená to, že se v rámci oblasti odkazuje pouze na vody ES této oblasti;
b)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku (25);
c)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (26);
d)
oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) jsou oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 5
Omezení odlovu a rozdělování
1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 10, 17 a 18.
3. Komise neprodleně zastaví rybolovné činnosti týkající se sardele obecné v podoblasti ICES VIII, pokud výbor vydá stanovisko, že biomasa reprodukující se populace představuje v roce 2006 v době tření méně než 28 tisíc tun.
4. Komise stanoví konečná omezení odlovu pro smáčkovité v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV (vody ES) v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.
5. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh v oblastech ICES V a XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % TAC stanoveného pro huňáčka severního.
6. Omezení odlovu populací ďasovitých v oblastech ICES IIa (vody ES), IV (vody ES), Vb (vody ES), VI, XII a XIV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 poté, co výbor provede analýzu údajů týkajících se zjištěného odlovu na jednotku intenzity a shromážděných během prvního čtvrtletí roku 2006.
7. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblastech ICES IIa (vody ES), IIIa a IV (vody ES) a populaci šprotu obecného v oblastech ICES IIa (vody ES) a IV (vody ES) může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých poznatků získaných během prvního čtvrtletí roku 2006.
Článek 6
Zvláštní ustanovení o rozdělování
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny
a)
výměny prováděné podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení prováděná podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty prováděné podle článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.
2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2007, lze použít čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahuje analytické TAC.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací
1. Od 1. února 2006 do 31. ledna 2007 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené
-
v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa, VIa, VIIa a VIId,
-
v příloze IIB uplatňují na řízení populací štikozubce v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu,
-
v příloze IIC uplatňují na řízení populací jazyka obecného v divizi ICES VIIe,
-
v příloze IID uplatňují na řízení populací smáčkovitých ve Skagerraku, podoblasti ICES IV a divizi ICES IIa (vody ES).
2. Na období od 1. ledna 2006 do 31. ledna 2006 se pro populace uvedené v odstavci 1 nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IVa, IVb, IVc a V nařízení (ES) č. 27/2005.
3. Plavidla používající lovná zařízení uvedená v bodě 4 přílohy IIA a v bodě 3 příloh IIB a IIC a lovící v oblastech vymezených v bodě 2 přílohy IIA a v bodě 1 příloh IIB a IIC musí mít zvláštní povolení k rybolovu vydané podle článku 7 nařízení (ES) č. 1627/94, jak je stanoveno v uvedených přílohách.
4. Komise stanoví konečnou intenzitu rybolovu pro rok 2006 pro loviště populací smáčkovitých v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy IID.
5. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2006 80 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v příloze I a v bodě 15 přílohy III nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud
a)
odlovy byly provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část podílu Společenství, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy a není vyčerpána.
2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:
a)
jiné druhy než populace sledě obecného a makrely obecné, pokud
i)
byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm,
ii)
odlovy se netřídí ani na palubě ani při vykládce;
nebo
b)
populace makrely obecné, pokud
i)
byly uloveny společně s populací kranase nebo sardinky obecné,
ii)
nepřesahují 10 % celkové hmotnosti populací makrely obecné, kranase a sardinky obecné, které jsou na palubě, a
iii)
odlovy se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.
3. Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 se nevztahuje na populace sledě obecného ulovené v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.
4. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovů provedených v souladu s odstavcem 2.
5. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členských států pro sledě obecného v podoblastech ICES II (vody ES) a IV a subdivizích ICES IIIa a VIId, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.
6. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.
Článek 9
Netříděné vykládky v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId
1. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v podoblasti ICES IV a v divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.
2. Netříděné odlovy z podoblasti ICES IV a z divizí ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 1.
Článek 10
Omezení vstupu
Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerakku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.
Článek 11
Přechodná technická a kontrolní opatření
Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III.
KAPITOLA III
OMEZENÍ ODLOVŮ A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 12
Přechodná technická a kontrolní opatření
Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III.
Článek 13
Povolení
Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guyany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 16 a 19 až 25.
Článek 14
Zeměpisná omezení
1. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v podoblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43o00's.š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002.
2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.
3. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana.
Článek 15
Průjezd vodami Společenství
Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu tranzitu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:
a)
sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek,
b)
sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k některé části lodní nástavby.
Článek 16
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
KAPITOLA IV
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 17
Licence a související podmínky
1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, smějí plavidla Společenství provozovat rybolov ve vodách třetí země pouze na základě licence vydané orgány této třetí země.
2. Odstavec 1 se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na
a)
plavidla Společenství o hrubé prostornosti nejvýše 200 t, nebo
b)
plavidla Společenství, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou, nebo
c)
plavidla Společenství plující pod vlajkou Švédska, v souladu se zavedenými zvyklostmi.
3. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy IV. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, a Komisi je zašlou orgány členských států. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.
4. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy IV, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen.
5. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.
Článek 18
Faerské ostrovy
Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům.
KAPITOLA V
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 19
Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu
1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (EHS) č. 2847/93, jsou plavidla o hrubé prostornosti do 200 t plující pod vlajkou Norska osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou od této povinnosti osvobozena.
3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2005, smejí v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2006, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a jí schválen.
Článek 20
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu, kterou orgán třetí země předkládá Komisi, musí obsahovat tyto údaje:
a)
jméno plavidla,
b)
registrační číslo,
c)
vnější identifikační písmena a čísla,
d)
rejstříkový přístav,
e)
jméno a adresu vlastníka nebo nájemce,
f)
hrubou prostornost a celkovou délku plavidla,
g)
výkon motoru,
h)
volací značku a radiovou frekvenci,
i)
plánovanou metodu rybolovu,
j)
plánovanou rybolovnou oblast,
k)
cílové druhy,
l)
období, pro které se o licenci žádá.
Článek 21
Počet licencí
Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy IV.
Článek 22
Zrušení a odebrání
1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo z části odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovenou v příloze I.
3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 23
Nedodržení platných předpisů
1. Po dobu nejvýše dvanácti měsíců nejsou pro rybářské plavidlo třetí země, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.
2. Komise předloží orgánům dotyčné třetí země jména a charakteristické znaky rybářských plavidel této třetí země, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.
Článek 24
Povinnosti držitele licence
1. Rybářská plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které provozují rybolov, a zejména nařízení (EHS) č. 1381/87, (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98 (27) , (ES) č. 850/98 a (ES) č. 1434/98.
2. Rybářská plavidla třetích zemí uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V.
3. Rybářská plavidla třetích zemí, s výjimkou plavidel plujících pod vlajkou Norska a provozujících rybolov v divizi ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VI v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze.
Článek 25
Zvláštní ustanovení o francouzském departementu Guayana
1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.
2. Velitel každého rybářského plavidla třetí země, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, musí při vykládce úlovků po každém výjezdu vydat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevet, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy IV. Za přesnost prohlášení odpovídá velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou veškerá vhodná opatření k ověření správnosti prohlášení, přičemž se opírají zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 24 odst. 2. Po ověření podepíše prohlášení příslušný úředník. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.
3. Rybářská plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách francouzského departementu Guayana, vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy V. Kopie tohoto deníku se prostřednictvím francouzských orgánů zašle do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu Komisi.
4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o rybářském plavidle třetí země, které má licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO
ODDÍL 1
Účast Společenství
Článek 26
Seznam plavidel
1. Výhradně plavidla Společenství o hrubé prostornosti vyšší než 50 t, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jež jsou vedena v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Každý členský stát nejméně patnáct dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem všechny změny seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto údaje sekretariátu NAFO.
3. Údaje uvedené v odstavci 2 musí zahrnovat
a)
vnitřní číslo plavidla vymezené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství (28),
b)
mezinárodní radiovou volací značku,
c)
jméno případného nájemce plavidla,
d)
typ plavidla.
4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu („bareboat charter“), musí zaslané údaje zahrnovat
a)
datum, od nějž je plavidlo oprávněno plout pod vlajkou členského státu;
b)
datum, od nějž členský stát oprávnil plavidlo k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO;
c)
název státu, v němž je plavidlo registrováno nebo bylo registrováno dříve, a datum, ke kterému přestalo plout pod vlajkou daného státu;
d)
název plavidla;
e)
úřední registrační číslo plavidla přidělené příslušnými vnitrostátními orgány;
f)
domovský přístav plavidla po jeho převodu;
g)
jméno vlastníka nebo nájemce plavidla;
h)
prohlášení, že velitel plavidla obdržel kopii předpisů platných v oblasti upravené předpisy NAFO;
i)
hlavní živočišné druhy, které může plavidlo v oblasti upravené předpisy NAFO lovit;
j)
podoblasti, ve kterých bude plavidlo rybolov pravděpodobně provozovat.
ODDÍL 2
Technická opatření
Článek 27
Velikosti ok
1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze VII zakázáno. Tuto velikost lze snížit na nejméně 60 mm při cíleném lovu kalmara tryskového (Illex illecebrosus). Při cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětšuje nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě a na 220 mm ve všech ostatních částech vlečné sítě.
2. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat sítě o minimální velikosti ok 40 mm.
Článek 28
Přídavná zařízení k sítím
1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoli části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.
2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.
3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postraních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze VIII.
4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v příloze IX.
Článek 29
Vedlejší úlovky
1. Rybářská plavidla nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.
2. Vedlejší úlovky druhů, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro části oblasti, upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoli druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, co je větší. V části oblasti upravené předpisy NAFO, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán nebo ve kterých byla kvóta pro „ostatní“ plně využita, však nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze ID přesáhnout 1 250 kg nebo 5 % hmotnosti celkového odlovu.
3. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli vytažení sítě tu z mezí stanovených v odstavci 2, která je použitelná, přemístí se plavidlo do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli následujícím vytažení sítě uvedené meze, přemístí se plavidlo opět ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane nejméně 48 hodin.
4. Překročí-li u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů při kterémkoli vytažení sítě 5 % hmotnosti v divizi 3M a 2,5 % v divizi 3L, přemístí se plavidla ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.
5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.
Článek 30
Minimální velikost ryb
1. Ryby z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti stanovené v příloze X, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musí být okamžitě vráceny zpět do moře.
2. Překročí-li množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze X, v určitých rybolovných vodách 10 % celkového množství, přemístí se plavidlo do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Veškeré zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze X, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.
ODDÍL 3
Kontrolní opatření
Článek 31
Označování produktů a oddělené skladování
1. Veškeré zpracované ryby ulovené v oblasti upravené předpisy NAFO se označí tak, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (29). Dále se označí jako odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a v divizích 3K, 3L, 3M, 3N a 3O se označí jako odlovené v těchto oblastech.
3. S ohledem na oprávněnou bezpečnost a navigační odpovědnost velitele plavidla platí:
-
úlovky stejného druhu musí být skladovány odděleně od úlovků jiného druhu. Veškeré úlovky odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO musí být skladovány odděleně od úlovků ulovených mimo ni;
-
úlovky smějí být skladovány ve více částech skladovacího prostoru plavidla, ale každá část prostoru, kde se skladuje jeden druh, musí být zřetelně oddělena plastem, překližkou, sítí apod. od místa, kde se skladuje jiný druh.
Článek 32
Lodní deník produkce a rozpis uskladnění
1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 zapisují velitelé plavidel do lodního deníku údaje uvedené v příloze XI tohoto nařízení.
2. Do patnáctého dne každého měsíce oznámjí každý členský stát Komisi v podobě snímatelné počítačem množství populací uvedených v příloze XII, která byla vyložena v průběhu předcházejícího měsíce, a sdělí veškeré údaje, které obdržel na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.
3. Velitel plavidla Společenství vede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze IC
a)
lodní deník produkce, ve kterém je uveden souhrnný odlov podle jednotlivých druhů ryb na palubě vyjádřený jako hmotnost produktu v kilogramech;
b)
rozpis uskladnění, ze kterého je patrné, kde jsou jednotlivé druhy ryb v nákladním prostoru umístěny.
4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění uvedené v odstavci 3 jsou aktualizovány denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a jsou uchovávány na palubě, dokud plavidlo není zcela vyloženo.
5. Velitelé plavidel musí poskytnout potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.
6. Členské státy každé dva roky osvědčují správnost rozpisů kapacity všech plavidel Společenství, která mají podle čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení povolení k rybolovu. Velitel plavidla zajistí, aby bylo jedno vyhotovení tohoto osvědčení k dispozici na palubě a mohlo být na žádost předložena inspektorovi.
Článek 33
Vezení sítí
1. Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze VII nesmějí plavidla vézt sítě o velikosti ok menší, než kterou stanoví článek 27.
2. Avšak plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, smějí mít na palubě sítě s menšími oky, než vyplývá z článku 27, za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití. Tyto sítě
a)
nesmějí být připevněny třmeny k okrajům paluby ani ke svým vytahovacím nebo vlečným kabelům a lanům, a
b)
pokud jsou převáženy na palubě či nad ní, musí být pevně přivázány k některé části lodní nástavby.
Článek 34
Překládka
1. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdrží k těmto činnostem předem oprávnění.
2. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky ryb pocházejících z plavidla země, která není smluvní stranou, nebo na toto plavidlo, pokud toto plavidlo bylo spatřeno nebo bylo jinak identifikováno, že provádí rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO.
3. Plavidla Společenství ohlásí svým příslušným orgánům každou překládku provedenou v oblasti upravené předpisy NAFO. Předávající plavidla podá toto hlášení nejméně 24 hodiny předem a přijímající plavidla nejpozději hodinu po provedení překládky.
4. Oznámení uvedené v odstavci 3 bude obsahovat uvedení času, zeměpisné polohy, celkovou hmotnost v kilogramech pro jednotlivé druhy, které mají být vyloženy nebo naloženy, a volací značku plavidel, které se na překládce podílely.
5. Přijímající plavidlo oznámí vedle celkového odloveného množství na palubě a celkové hmotnosti ryb, které mají být vyloženy, rovněž jméno přístavu a očekávanou dobu vykládky, a to minimálně 24 hodin před uskutečněním jakékoli vykládky.
6. Členské státy ihned předají hlášení uvedená v odstavci 3 a 5 Komisi, která je bezodkladně postoupí sekretariátu NAFO.
Článek 35
Nájem plavidel Společenství
1. Členské státy mohou schválit, že se na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou, která jsou oprávněna k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO, uplatní nájemní dohody za účelem částečného nebo úplného využití kvóty nebo dnů rybolovu, které byly přiděleny jiné smluvní straně NAFO. Jsou však zakázána nájemní dohody týkající se plavidel, které byly NAFO nebo jinou regionální organizací pro rybolov označeny jako plavidla podílející se na nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti (plavidla NNN).
2. Dnem sjednání nájemní dohody zašle členský stát vlajky Komisi tyto informace a Komise je předá výkonnému sekretariátu NAFO:
a)
svůj souhlas s nájmem,
b)
druhy ryb, jichž se nájem týká, a rybolovná práva přidělená nájemní smlouvou,
c)
doba trvání nájmu,
d)
jméno nájemce,
e)
smluvní strana, která plavidlo pronajala,
f)
opatření, které členský stát přijal, aby zajistil, že pronajaté plavidlo plující pod jeho vlajkou dodržuje po dobu trvání nájmu ochranná a donucovací opatření NAFO.
3. Po skončení nájemní dohody členský stát vlajky uvědomí Komisi, která tuto informaci bezodkladně postoupí výkonnému sekretariátu NAFO.
4. Členský stát vlajky zajistí, aby
a)
plavidlo nezískalo oprávnění k rybolovu v průběhu doby nájmu, které by směřovalo proti rybolovným právům přiděleným členskému státu vlajky,
b)
plavidlo nezískalo v průběhu stejné doby oprávnění k rybolovu v rámci více než jedné nájemní dohody,
c)
plavidlo dodržovalo po dobu trvání nájmu ochranná a donucovací opatření NAFO,
d)
všechny úlovky a vedlejší úlovky v rámci oznámené nájemní dohody byly zaznamenány v lodním deníku pronajatého plavidla odděleně od ostatních údajů o úlovcích.
5. Členské státy oznámí Komisi všechny úlovky a vedlejší úlovky uvedené v odst. 4 písm. d) odděleně od ostatních vnitrostátních údajů o úlovcích. Komise bezodkladně postoupí tyto údaje výkonnému sekretariátu NAFO.
Článek 36
Sledování intenzity rybolovu
1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že je intenzita rybolovu jeho plavidel úměrná rybolovným právům, která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, do 31. ledna 2006 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu mimo jiné určuje plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO.
3. Členské státy orientačně uvědomí Komisi o zamýšlených činnostech svých plavidel v jiných oblastech.
4. Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v oblasti upravené předpisy NAFO s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí.
5. Do 31. prosince 2006 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu. Tyto zprávy uvedou počet plavidel, která v oblasti upravené předpisy NAFO skutečně loví, úlovky každého plavidla a celkový počet dnů, kdy rybolov v této oblasti provozovalo. Činnosti plavidel lovících krevety v divizích 3M a 3L se oznamují pro každou divizi odděleně.
ODDÍL 4
Zvláštní požadavky na shromažďování údajů
Článek 37
Shromažďování údajů
1. Je-li to možné, zavedou členské státy zvláštní požadavky týkající se shromažďování údajů o rybolovu prováděném jejich plavidly v těchto oblastech:
Oblast
Souřadnice 1
Souřadnice 2
Souřadnice 3
Souřadnice 4
Orphan Knoll
50.00.30
47.00.30
51.00.30
45.00.30
51.00.30
47.00.30
50.00.30
45.00.30
Cornerské
podmořské hory
35.00.00
48.00.00
36.00.00
48.00.00
36.00.00
52.00.00
35.00.00
52.00.00
Newfoundlandské
podmořské hory
43.29.00
43.20.00
44.00.00
43.20.00
44.00.00
46.40.00
43.29.00
46.40.00
Novoanglické
podmořské hory
35.00.00
57.00.00
39.00.00
57.00.00
39.00.00
64.00.00
35.00.00
64.00.00
2. Údaje, které mají být podle odstavce 1 shromážděny, se shromažďují podle jednotlivých skupin a v nejvyšším možném rozsahu obsahují
(a)
skladbu druhů vyjádřenou v číslech a váhu,
(b)
délku frekvence,
(c)
ušní kaménky,
(d)
rybolovnou oblast, zeměpisné šířky a délky,
(e)
rybolovné zařízení,
(f)
hloubku, ve které se prováděl rybolov,
(g)
část dne,
(h)
dobu trvání rybolovu,
(i)
otevření tažného zařízení (pro mobilní zařízení),
(j)
ostatní biologické vzorky, jako například týkající se zralosti, kde je to možné.
3. Údaje shromážděné podle odstavce 1 budou ohlášeny příslušným orgánům členských států, které je po konci každého rybářského výjezdu co nejdříve postoupí sekretariátu NAFO.
ODDÍL 5
Zvláštní ustanovení o krevetce severní
Článek 38
Lov krevetky severní
Každý členský stát Komisi denně oznamuje množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jeho vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musí probíhat v hloubce větší než 200 m a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.
ODDÍL 6
Zvláštní ustanovení o okounících
Článek 39
Lov okouníka
1. Každé druhé pondělí ohlásí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, podává se hlášení každé pondělí.
2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do poledne o množství okouníka, která během období dvou týdnů končícího přecházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, zasílají se zprávy týdně.
KAPITOLA VII
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI CCAMLR
ODDÍL 1
Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech
Článek 40
Zákazy a omezení odlovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIII je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XIV na podoblasti v ní uvedené.
Článek 41
Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR
1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2006 Komisi také tyto údaje týkající se takových plavidel:
a)
IMO číslo plavidla (pokud je vydáno);
b)
případná předchozí vlajka;
c)
mezinárodní radiová volací značka;
d)
jméno a adresu vlastníka (vlastníků) plavidla a všech skutečných vlastníků, pokud jsou známi;
e)
typ plavidla;
f)
kdy a kde bylo postaveno;
g)
délka;
h)
barevná fotografie plavidla, která se musí sestávat z
i)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující pravý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
ii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující levý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
iii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující záď plavidla zobrazenou přímo zezadu;
i)
opatření přijatá za účelem znemožnění nedovolené manipulace se sledovacím satelitním zařízením na palubě.
2. Od 1. srpna 2006 sdělují členské státy Komisi také tyto informace o plavidlech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR v rozsahu, v jakém je lze zjistit:
a)
jméno a adresu provozovatele plavidla, pokud se liší od jeho vlastníka (vlastníků),
b)
jméno a státní příslušnost velitele plavidla a případně též velitele rybolovu,
c)
typ metody nebo metod rybolovu,
d)
největší šířka plavidla (v m),
e)
hrubá registrovaná prostornost,
f)
typy a čísla komunikačních zařízení plavidla (čísla INMARSAT A, B a C),
g)
počet členů posádky,
h)
výkon hlavního motoru či hlavních motorů (v kW),
i)
nosnost (v tunách), počet nádob na ryby a jejich kapacita (v m3);
j)
veškeré další informace (např. klasifikaci mražení), které považují za důležité.
ODDÍL 2
Průzkumný rybolov
Článek 42
Účast na průzkumném rybolovu
1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3 a) mimo oblasti státní jurisdikce a v divizi 58.4.3 b) mimo oblasti státní jurisdikce.
2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.
3. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XIV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce bude zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná jednotka zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.
Článek 43
Systémy hlášení
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:
a)
pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovené v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004, s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu nejpozději do dvou pracovních dnů po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1 a 58.4.2 podávají hlášení malé výzkumné jednotky;
b)
systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost ledovek druhů Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.
Článek 44
Zvláštní podmínky
1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 42 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (30) , pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Vedle těchto opatření
a)
je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti;
b)
na plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v divizích 58.4.1 a 58.4.2 a která dodržují protokoly CCAMLR (A, B nebo C) pro zatížení dlouhých lovných šňůr, se nepoužijí ustanovení o činnosti v noci; avšak plavidla, která uloví celkem tři (3) mořské ptáky, začnou neprodleně používat ustanovení o činnosti v noci podle článku 8 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
plavidla účastnící se průzkumného rybolovu v podoblastceh FAO 88.1 a 88.2 a divizích 58.4.3 a) a 58.4.3 b), které uloví celkem tři (3) mořské ptáky, neprodleně ukončí rybolov a po zbytek sezóny 2005/2006 jim není povoleno lovit mimo běžnou rybářskou sezónu.
2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 se vztahují tyto dodatečné podmínky:
a)
plavidla nesmějí vyhazovat do moře
i)
oleje, paliva nebo olejové zbytky, pokud to nepovoluje příloha I úmluvy MARPOL 73/78 (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí),
ii)
odpadky,
iii)
potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm,
iv)
drůbež nebo její části (včetně skořápek),
v)
kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo pobřežních ledů nebo kaly, pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzle, nebo
vi)
popel ze spalování;
b)
je zakázáno vozit do podoblastí FAO 88.1 a 88.2 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a veškerá vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, musí být z těchto oblastí odvezena;
c)
je zakázáno lovit ledovky rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží Ballenyho ostrovů.
Článek 45
Definice položení sítě
1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr.
2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,
a)
nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;
b)
při každém položení dlouhých lovných šňůr se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků. Při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;
c)
při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření delší než šest hodin, měřeno od ukončení postupu kladení do zahájení postupu vytahování.
Článek 46
Výzkumné plány
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány jsou prováděny tímto způsobem:
a)
při prvním vplutí do malé výzkumné jednotky se prvních deset ponoření, označovaných jako „první série“, považuje za průzkumná ponoření a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 45 odst. 2;
b)
deset následujících ponoření nebo 10 t úlovků, podle toho, která spouštěcí úroveň je dosažena jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, musí být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítí požadavky stanovené v čl. 45 odst. 2, mohou být rovněž považována za průzkumná ponoření;
c)
pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce, musí plavidlo uskutečnit „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu dvacet průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série kladení sítí musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v malé výzkumné jednotce jako při první a druhé sérii;
d)
po dokončení dvaceti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce;
e)
v malých výzkumných jednotkách A, B, C, E a G v podoblastech 88.1 a 88.2, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písmena b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce.
Článek 47
Plány shromažďování údajů
1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán se týká shromažďování těchto údajů:
a)
poloha a hloubka dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry,
b)
doba položení a vytažení a doba ponoření,
c)
počet a druhy ryb ztracených na hladině,
d)
počet ponořených háčků,
e)
typ návnady,
f)
úspěšnost návnady v %,
g)
typ háčků a
h)
mořské a povětrnostní podmínky a fáze měsíce při kladení lovných šňůr.
2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.
Článek 48
Program označování
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádí tento program označování:
a)
jedinci rodu Dissostichus budou podle protokolu CCAMLR o označování a vypuštěni v poměru jeden jedinec na jednu tunu úlovku v surovém stavu po celou dobu rybolovného období. Plavidla mohou označování ukončit pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí rybolovnou oblast poté, co označila jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu;
b)
program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu. Všichni vypuštění jedinci musí mít dvojité označení a musí být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;
c)
všechna označení musí zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném odlovení označeného jedince;
d)
všichni znovu odlovení označení jedinci (tj. odlovené ryby, které byly již dříve označené) se nebudou již vypouštět zpět, a to ani v případech, kdy byli na svobodě pouze krátce;
e)
všichni opětovně odlovení jedinci jsou biologicky otestováni (délka, hmotnost, pohlaví, stadium pohlavních žláz) a pokud možno je pořízena jejich digitální fotografie, vyjmou se jim ušní kaménky a odstraní označení;
f)
všechny významné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí;
g)
všechny významné údaje z označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců a vzorky z opětovných odlovů jsou také sdělovány elektronicky ve formátu CCAMLR příslušným regionálním orgánům pro evidenci údajů z označení podle pokynů v protokolu CCAMLR o označování.
Článek 49
Vědečtí pozorovatelé
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle čl. 15 odst. 1 a 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 Komisi údaje vztahující se k vykládkám množství ulovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před 1. lednem 2006, použije se článek 40 od počátku jednotlivých období používání daných TAC.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2005.