NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1974/2006
ze dne 15. prosince 2006,
kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na čl. 5 odst. 6, čl. 19 odst. 2 druhou větu, čl. 32 odst. 1 písm. b), čl. 66 odst. 3 třetí pododstavec, čl. 70 odst. 1 a článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celém Společenství z EZFRV. Právní rámec by měl být doplněn o podrobná prováděcí pravidla.
(2)
Co se týče souladu s opatřeními financovanými jinými nástroji společné zemědělské politiky, měla by být stanovena podrobná pravidla pro výjimky z podpory pro rozvoj venkova, zejména pro ty, jež se týkají výjimek uvedených v čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005. Investiční podpora rozvoje venkova by měla vzít v úvahu jakákoli odvětvová omezení nebo zákazy a zamezit vytvoření nadměrných kapacit v dotčených odvětvích.
(3)
Je třeba vytvořit pravidla pro aktualizaci národních strategických plánů v oblasti jejich obsahu, postupů a načasování.
(4)
Aby se členským státům a Komisi umožnilo zřizovat nový rámec programování rychle a účinně, měly by být stanoveny lhůty mezi podáním programů pro rozvoj venkova a jejich schválením Komisí.
(5)
Pro předkládání programů pro rozvoj venkova a jejich přezkum by měla být stanovena podrobná pravidla. Aby se usnadnilo vytvoření programů pro rozvoj venkova a jejich prozkoumání a schválení Komisí, měla by být vytvořena společná pravidla pro jejich strukturu a obsah, založená zejména na požadavcích uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005. Mimo to by měla být vytvořena zvláštní pravidla pro celostátní rámce podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
(6)
Rozhodnutím Komise by měly být přijaty pouze změny zahrnující významné změny programů, posuny financování EZFRV mezi osami v rámci programu a změny sazeb spolufinancování z EZFRV. O dalších změnách by měly rozhodovat členské státy a oznamovat je Komisi. Měl by být vytvořen postup pro odsouhlasení takových oznámení.
(7)
K zajištění účinného a pravidelného monitorování by měly členské státy zpřístupnit Komisi konsolidovanou a aktualizovanou elektronickou verzi svých programových dokumentů.
(8)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví podmínky pro podporu mladým zemědělcům. Měla by být určena lhůta, ve které musí být podmínky splněny, včetně lhůty, kterou mohou členské státy poskytnout některým příjemcům pro dosažení souladu s podmínkami profesní dovednosti a schopnosti. Vzhledem k tomu, že podpora mladým zemědělcům je podmíněna tím, že mladý zemědělec předloží obchodní plán, měla by být stanovena podrobná pravidla týkající se obchodního plánu a dodržování jeho pravidel mladými zemědělci.
(9)
Co se týče podmínek pro podporu předčasného odchodu do důchodu, měly by být vyřešeny specifické problémy vzniklé v případě, kdy je hospodářství převedeno několika převodci nebo zemědělcem v nájmu. Podporu v rámci společné zemědělské politiky by nemělo být možno poskytnout na zemědělskou činnost pro neobchodní účely.
(10)
Měly by být stanoveny dovednosti a zdroje požadované od orgánů a subjektů vybraných pro zajištění poradenských služeb pro zemědělství způsobilých pro podporu.
(11)
Měla by být vytvořena metodika postupného snižování podpory pro zemědělce pokud jde o vytvoření řídicích, pomocných a poradenských služeb.
(12)
Co se týče investic do modernizace zemědělských hospodářství, aby splňovala nově přijaté normy Společenství, a v případě mladých zemědělců, aby splňovali stávající normy, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem.
(13)
Pokud jde o investice do zvýšení hospodářské hodnoty lesů, měly by být vytvořeny lesní hospodářské plány a stanoveny typy způsobilých investic. Tyto plány by měly být připraveny v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné hospodaření s lesy stanovenými v příloze 2 rezoluce L2 (celoevropská kritéria, ukazatele a hlavní zásady pro udržitelné hospodaření s lesy) třetí ministerské konference o ochraně lesů v Evropě pořádané v Lisabonu ve dnech 2. až 4. června 1998 (2).
(14)
Co se týče investic do přidané hodnoty zemědělských a lesnických produktů, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství pro mikropodniky, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem. Měla by být stanovena dělící čára mezi investicemi souvisejícími se dřevem, využívajícími sazeb podpory stanovené nařízením (ES) č. 1698/2005, a jinými investicemi v dřevařském odvětví.
(15)
Pokud jde o spolupráci na rozvoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářském a dřevařském odvětví, měly by být stanoveny indikativní způsobilé náklady.
(16)
Pokud jde o plnění norem, měla by být úroveň podpory upravována členským státem podle normy, s ohledem na úroveň závazků plynoucích z provádění normy, přičemž investiční náklady by neměly být způsobilé pro podporu.
(17)
Co se týče podpory pro zemědělce, kteří se účastní programů jakosti potravin, měly by být stanoveny režimy Společenství a kritéria vnitrostátních režimů, produkty dotčené touto podporou a typy fixních nákladů, které lze brát v úvahu pro výpočet výše podpory.
(18)
K zajištění doplňkovosti mezi propagačními opatřeními uvedenými v článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 a pravidly týkajícími se informačních a propagačních opatření uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. prosince 2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu (3) by měly být stanoveny podrobné požadavky pro podporu propagace kvalitních produktů, zejména pokud jde o příjemce a způsobilé činnosti. Mimo to, aby se zamezilo riziku dvojího financování, neměla by být informační a propagační opatření podporovaná podle nařízení (ES) č. 2826/2000 způsobilá pro podporu rozvoje venkova.
(19)
Co se týče podpory pro částečně soběstačné hospodaření, měl by být stanoven obsah obchodních plánů a podmínky pro jejich provádění.
(20)
Pokud jde o podporu seskupení producentů na Maltě, měla by být stanovena zvláštní pravidla, která vezmou v úvahu zvláštní charakteristiky maltského odvětví zemědělství.
(21)
Co se týče podpory znevýhodněných oblastí, v souladu s článkem 93 nařízení (ES) č. 1698/2005 systém podpory zřízený nařízením Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (4) zůstane v platnosti do 31. prosince 2009, s výhradou přijetí aktu Rady postupem podle článku 37 Smlouvy. Proto by měl článek 11 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (5), zůstat v platnosti až do přijetí takového aktu Radou.
(22)
Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání mezi podporou na dodržování norem pro zemědělce na straně jedné a platbami z Natury 2000 na straně druhé.
(23)
Pokud jde o podporu pro zemědělské životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, měly by minimální požadavky, které mají splnit příjemci podpory v souvislosti s různými agroenvironmentálními závazky a závazky týkajícími se dobrých životních podmínek zvířat, zajistit vyrovnané používání podpory, které bere v úvahu stanovené cíle, a tudíž přispívá k udržitelném rozvoji venkova. V tomto ohledu by mělo být velmi důležité vytváření metodiky pro výpočet dodatečných nákladů, ušlých příjmů a pravděpodobných transakčních nákladů plynoucích z daných závazků. Pokud jsou závazky založeny na omezeních příjmů, měly by být podpora zaručena pouze v případě, že omezení mohou být zhodnocena tak, aby poskytla přiměřené ujištění o dodržování závazku.
(24)
Pokud jde o podporu ochrany genetických zdrojů v zemědělství, měly by být stanoveny podrobnosti o způsobilých operacích a příjemcích podpory. Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání se zemědělským životním prostředím a vyloučí z podpory činnosti způsobilé podle rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace.
(25)
Měly by být určeny neproduktivní investice zaměřené na udržitelné využívání zemědělské půdy.
(26)
K zajištění stejnorodého přístupu k opatřením v lesnictví je nezbytné použít vhodnou společnou definici lesů a zalesněných oblastí. Tato definice by měla být v souladu s definicí užívanou Organizací OSN pro výživu a zemědělství a Eurostatem, jak ji užila aktualizace hodnocení globálních lesních zdrojů z roku 2005. Lesy a zalesněné oblasti nezpůsobilé pro podporu podle čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měly být určeny podrobněji.
(27)
Měly by být stanoveny podrobnější podmínky podpory prvního zalesnění zemědělské půdy, zejména v souvislosti s definicí půdy, která má být zalesněna, nákladů na založení, zemědělců a rychle rostoucích druhů.
(28)
Pokud jde o podporu zemědělské půdy, na níž jsou poprvé založeny zemědělsko-lesnické systémy, měly by členské státy s ohledem na určité parametry určit maximální hustotu výsadby lesních stromů.
(29)
Co se týče podpory na obnovu lesnického potenciálu a preventivních akcí v lesích zařazených do skupiny s vysokým nebo středním stupněm rizika vzniku lesního požáru, měla by být podmíněna souladem s plány na ochranu lesů stanovenými členskými státy. Společný přístup by měl být zajištěn pro stanovení definice preventivních akcí proti lesním požárům.
(30)
Pokud jde o oblasti určené v čl. 50 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, měly by být specifikovány podmínky jejich určení. Je třeba věnovat pozornost tomu, aby se zamezilo škodlivým účinkům zalesnění na biologickou rozmanitost nebo jiným ekologickým škodám.
(31)
Aby bylo zaručeno řádné příjímání opatření k diverzifikaci činností nezemědělské povahy uvedených v čl. 52 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 1698/2005, měl by být jasným způsobem definován pojem člena zemědělského hospodářství, uvedený v článku 53 uvedeného nařízení.
(32)
Podpora partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být v souladu s určitými podrobnými podmínkami.
(33)
Pokud jde o osu Leader, postupy výběru místních akčních skupin by měly být transparentní a konkurenceschopné, aby bylo zajištěno, že pro podporu jsou vybrány přiměřené a vysoce kvalitní strategie rozvoje na místní úrovni. V závislosti na místních podmínkách by měly být stanoveny minimální a maximální prahové hodnoty jako obecné pravidlo pro populaci oblastí pokrytých místními akčními skupinami.
(34)
Aby bylo umožněno nejvyšší možné provádění strategií místního rozvoje, měla by být omezena podpora provozních nákladů místních akčních skupin.
(35)
Projekty spolupráce prováděné místními akčními skupinami by měly splňovat určité podmínky. Mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen koordinovaný postup, který usnadní výběr nadnárodních projektů spolupráce.
(36)
Pokud jde o technickou pomoc, měla by být poskytnuta ujednání o spolufinancování programů rozvoje venkova pokrývající regiony způsobilé podle konvergenčního cíle a další regiony, stejně jako podrobné přijetí a termíny pro vytvoření vnitrostátní sítě v oblasti venkova.
(37)
Měla by být stanovena pravidla společná pro několik opatření týkající se zejména: provádění integrovaných opatření, investičních opatření, převodu zemědělského hospodářství během období, v němž je závazek dán jako podmínka poskytnutí podpory, zvětšení rozlohy hospodářství a definice různých kategorií vyšší moci nebo výjimečných okolností.
(38)
Členské státy by měly podniknout veškeré nezbytné kroky a zavést příslušná opatření k zajištění toho, aby všechna opatření pro rozvoj venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná. Členské státy by měly zajistit, aby jejich kontrolní opatření poskytla rozumnou záruku, že budou dodržována kritéria způsobilosti a další závazky. Zejména pro výpočty plateb pro některá opatření by členské státy měly prostřednictvím příslušných odborných znalostí doložit přiměřenost a přesnost výpočtů.
(39)
Měla by být stanovena podrobná pravidla pro úrokové subvence pro půjčky a případně některé formy finančního inženýrství. Měly by být také stanoveny podmínky, za nichž mohou řídící orgány uplatnit standardní náklady a považovat příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé výdaje, aby bylo zajištěno účinné a stejnorodé řízení. Aby se zajistilo lepší zaměření investičních operací, měl by být k dispozici soubor společných pravidel pro definici způsobilých výdajů. Společná pravidla by také měla být nutná v případech, kdy se příslušné orgány členského státu rozhodnou vyplatit příjemci podpory investic zálohu.
(40)
K zajištění souladu s pravidly a postupy státní podpory by měla být stanovena zvláštní ustanovení pro některá opatření spolufinancovaná EZFRV a pro další vnitrostátní financování.
(41)
K zajištění informací a publicity o činnostech pro rozvoj venkova využívajících podpory EZFRV by měly programy rozvoje venkova zahrnovat plán komunikace, jehož obsah by měl být určen. Proto by měly být určeny závazky řídících orgánů a příjemců podpory, aby se zajistil nejsoudržnější přístup.
(42)
Aby se zvýšila transparentnost ve vztahu k poskytování podpory z EZFRV, měly by členské státy každoročně zveřejňovat elektronicky nebo jiným způsobem seznam příjemců podpory, názvy provedených operací a částku z veřejných finančních prostředků jim přidělenou. Cílem poskytování této informace veřejnosti je zvýšit transparentnost činnosti Společenství v oblasti rozvoje venkova, zvýšit úroveň správného finančního řízení veřejných prostředků a především posílit kontrolu nad přidělenými veřejnými finančními prostředky, a konečně zabránit narušení konkurenčního prostředí mezi příjemci podpory na rozvoj venkova. Tyto prvořadé cíle odůvodňují poskytování příslušných informací veřejnosti, přičemž je třeba vzít ohled na princip proporcionality a požadavek ochrany osobních dat, jelikož nelze překročit rámec toho, co je nezbytné v demokratické společnosti pro zabránění podvodům.
(43)
Pokud jde o monitorování, měly by být určeny podrobnosti výroční zprávy o pokroku uvedené v článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 a rovněž podrobnosti společných ukazatelů, jež tvoří součást Společného rámce pro monitorování a hodnocení podle článku 80 uvedeného nařízení.
(44)
K zajištění bezpečné elektronické výměny údajů mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen informační systém. Měl by být vymezen obsah a fungování systému a přístupová práva k systému.
(45)
Nová prováděcí pravidla by měla nahradit pravidla stanovená pro provádění nařízení (ES) č. 1257/1999. Proto by mělo být od 1. ledna 2007 zrušeno nařízení (ES) č. 817/2004.
(46)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Oblast působnosti
Článek 1
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud jde o zásady a obecná pravidla pro podporu rozvoje venkova, zvláštní a společná ustanovení pro opatření pro rozvoj venkova, předpisy o způsobilosti a správní předpisy, kromě ustanovení o kontrolách.
KAPITOLA II
Obecná pravidla
Oddíl 1
Doplňkovost, soudržnost a soulad
Článek 2
1. Soudržnost uvedená v článku 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 je zajištěna:
a)
mezi opatřeními na podporu rozvoje venkova na straně jedné a opatřeními prováděnými podle jiných nástrojů podpory Společenství, a zejména opatřeními prováděnými podle přímých a jiných systémů podpory společné zemědělské politiky a opatření týkající se zdraví zvířat a rostlin na straně druhé;
b)
mezi různými opatřeními na podporu rozvoje venkova.
2. V případech kdy lze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 výjimečně udělit podporu v souladu s čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení, pro opatření spadající do působnosti režimů podpory uvedených v příloze I tohoto nařízení, členské státy zajistí, že příjemce může získat podporu pro danou operaci pouze podle jednoho režimu.
Za tímto účelem členské státy, když zahrnují do svých programů pro rozvoj venkova takové výjimky, popíší ve svých programech kritéria a správní předpisy, které budou používat na dotčené režimy podpory.
3. Pokud organizace společného trhu, včetně režimů přímé podpory, financovaná Evropským zemědělským a záručním fondem uvalí omezení na produkci nebo na podporu Společenství na úrovni jednotlivých zemědělců, hospodářství nebo zpracovatelských podniků, nelze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 podporovat žádné investice, které by zvýšily produkci nad tato omezení.
Oddíl 2
Strategie a programování
Článek 3
1. Národní strategické plány mohou být aktualizovány v programovém období. Pro takové aktualizace se vezme v úvahu jeden nebo oba následující prvky:
a)
aktualizace ovlivňuje jeden nebo více prvků uvedených v čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 a nebo jeden nebo více strategických směrů Společenství uvedených v článku 9 uvedeného nařízení;
b)
aktualizace zahrnuje změny jednoho nebo více programů pro rozvoj venkova, uvedené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Ustanovení čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí obdobně na aktualizace národních strategických plánů.
3. Aby se zajistil dostatečný čas na přizpůsobení programů pro rozvoj venkova, předloží členské státy Komisi poslední aktualizaci národního strategického plánu nejpozději 30. června 2013.
4. Národní strategické plány jsou potvrzeny nebo aktualizovány po schválení programů pro rozvoj venkova zvláště ve světle stanovování cílů plynoucích z hodnocení ex ante těchto programů.
Článek 4
1. Komise schválí programy pro rozvoj venkova předložené členskými státy do šesti měsíců ode dne, kdy tyto programy obdrží. V případě, že jsou programy pro rozvoj venkova předloženy před vstupem tohoto nařízení v platnost, začne šestiměsíční lhůta běžet ode dne jeho vstupu v platnost.
V případech použití druhého pododstavce čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 začne šestiměsíční lhůta stanovená v prvním pododstavci tohoto odstavce dnem, kdy jsou zrevidované navrhované programy v souladu s prvním pododstavcem čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Data pro určení období stanovených v odstavci 1 tohoto článku se případně stanoví v souladu s čl. 63 odst. 6 a 8.
Článek 5
1. Obsah programů pro rozvoj venkova uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vytvořen v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Hodnocení ex ante uvedené v článku 85 nařízení (ES) č. 1698/2005 se přikládá ke každému programu pro rozvoj venkova.
2. Celostátní rámce uvedené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují informace společné pro několik opatření. Pro tato opatření mohou regionální programy pro rozvoj venkova obsahovat jen dodatečné informace za předpokladu, že informace obsažené společně v celostátním rámci a regionálních programech jsou v souladu s požadavky přílohy II tohoto nařízení.
3. Členské státy předloží Komisi elektronickou verzi svých programů pro rozvoj venkova a případně celostátní rámce, aktualizované po každé změně, včetně standardních tabulek stanovených v příloze II tohoto nařízení odpovídajících informacím požadovaným v souladu s čl. 16 písm. d), e) a f) nařízení (ES) č. 1698/2005. Členské státy předají Komisi požadavky na změny programů a případně na změny celostátních rámců elektronicky v souladu s článkem 63 tohoto nařízení.
Oddíl 3
Změny v programech pro rozvoj venkova
Článek 6
1. Změny v programech pro rozvoj venkova spadají do následujících kategorií:
a)
přezkumy podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
přezkumy plynoucí z koordinačních postupů pro čerpání finančních prostředků podle čl. 77 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005;
c)
další změny nespadající do písmen a) a b) tohoto odstavce.
2. Změny v programech podle odst. 1 písm. a) a b) mohou být navrhovány až od druhého roku provádění programu.
3. Návrhy na změny v programech pro rozvoj venkova musí být řádně podloženy, a musí uvádět zejména tyto informace:
a)
důvody a jakékoli prováděcí problémy odůvodňující změnu;
b)
očekávané účinky změny;
c)
vztah mezi změnou a celostátním strategickým plánem.
Článek 7
1. Na žádost členského státu přijme Komise ve věci přezkumů programů uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení rozhodnutí podle čl. 19 odst. 2 první věty nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud:
a)
přezkum jde nad práh pružnosti mezi osami uvedenými v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
přezkum mění sazby spolufinancování Společenství uvedené v článku 70 nařízení (ES) č. 1698/2005 schválené v programu pro rozvoj venkova;
c)
přezkum mění celkový příspěvek Společenství pro celé programové období a nebo jeho roční rozdělení, aniž by se měnily příspěvky za minulé roky;
d)
přezkum zavádí změny související s výjimkami podle čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Toto rozhodnutí je přijato do šesti měsíců ode dne, kdy Komise obdrží žádost členského státu.
2. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof nejsou žádosti o přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. a) předkládány více než jednou ročně pro jeden program.
Žádosti o přezkumy podle odst. 1 písm. c) členské státy předloží nejpozději do 30. září každého roku.
Poslední žádosti o přezkumy uvedené v odstavci 1 členské státy předloží Komisi nejpozději do 30. června 2013.
Článek 8
1. Členské státy s regionalizovaným programováním mohou předložit přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b), aby převedly příspěvek z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) mezi regionálními programy pro konkrétní roky, pokud:
a)
se celkový příspěvek z EZFRV na program za celé programové období nezmění;
b)
se celkový příděl z EZFRV pro dotčený členský stát nezmění;
c)
se roční rozdělení programu pro roky předcházející roku revize nezmění;
d)
je dodržen roční příděl z EZFRV dotčenému členskému státu;
e)
případně není snížen rozpočet pro dosažení konvergenčního cíle uvedeného v národním strategickém plánu v souladu s čl. 11 odst. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Finanční tabulky dotčených programů se upraví tak, aby odrážely převody uvedené v odstavci 1.
Zrevidované finanční tabulky se předloží Komisi nejpozději do 30. září kalendářního roku, v němž se provedla změna. Rok 2012 je posledním rokem, kdy lze tyto přezkumy předložit.
Komise přijme rozhodnutí schvalující nové finanční tabulky během tří měsíců ode dne kdy obdržela žádost členského státu. Postup uvedený v čl. 90 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se nepoužije.
3. Žádosti o přezkum programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b) se nezasílají více než jednou za kalendářní rok.
Článek 9
1. Změny v programech provedené členskými státy podle čl. 6 odst. 1 písm. c) mohou zahrnovat změny rozdělení financí podle opatření v rámci osy, stejně jako nefinanční změny týkající se zavedení nových opatření, stažení stávajících opatření nebo informace o stávajících opatřeních v programu a jejich popis.
2. Členské státy jsou rovněž oprávněny činit změny uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c) převodem v rámci jednoho kalendářního roku z kterékoli osy a do kterékoli osy až 1 % celkového příspěvku z EZFRV na program po celé programové období.
3. Změny programů uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou být učiněny nejpozději do 31. prosince 2015 za předpokladu, že členské státy tyto změny ohlásí nejpozději do 31. srpna 2015.
4. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof se změny uvedené v odstavcích 1 a 2 pro jeden program oznamují nejvýše třikrát za kalendářní rok za předpokladu, že je v kalendářním roce, v němž jsou učiněna tři oznámení, dodržen 1 % strop uvedený v odstavci 2.
5. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku jsou slučitelné se sazbami stanovenými v článku 17 nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 se oznamují Komisi. Komise je posoudí z hlediska:
a)
souladu s nařízením (ES) č. 1698/2005;
b)
soudržnosti s příslušným národním strategickým plánem;
c)
souladu s tímto nařízením.
Komise informuje členské státy o výsledcích tohoto posouzení do čtyř měsíců ode dne, kdy obdržela žádost o změnu programu. Pokud změny nejsou v souladu s jedním nebo více hodnocenými parametry uvedenými v prvním pododstavci, je čtyřměsíční lhůta pozastavena, dokud Komise neobdrží změny programu, které jsou v souladu s parametry.
Pokud Komise neinformuje členský stát ve čtyřměsíční lhůtě uvedené v druhém pododstavci, považují se změny za schválené a vstoupí v platnost v okamžiku, kdy vyprší čtyřměsíční lhůta.
Článek 10
1. Pro účely druhého pododstavce čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 nesou členské státy odpovědnost za výdaje ode dne, kdy jejich žádost o přezkum programu nebo jeho změny podle čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení obdrží Komise, do přijetí rozhodnutí Komise podle článků 7 a 8 tohoto nařízení nebo do dokončení posouzení souladu změn podle článku 9 tohoto nařízení.
2. V případech nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof může způsobilost výdajů souvisejících se změnami programu podle čl. 6 odst. 1 začít ode dne dřívějšího, než je den uvedený v druhém pododstavci čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 11
Změny celostátních rámců podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 spadají do působnosti čl. 6 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. Ustanovení čl. 9 odst. 3 a 6 tohoto nařízení se použijí na takové změny obdobně.
Článek 12
Pokud jsou právní předpisy Společenství přijaty nebo pozměněny, změní se programy pro rozvoj venkova v souladu s čl. 6 odst. 1 podle těchto nových nebo pozměňujících předpisů. Takové změny se nezapočítávají do ročního počtu změn podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4. Ustanovení čl. 6 odst. 2 se na tyto změny nepoužije.
KAPITOLA III
Opatření k rozvoji venkova
Oddíl 1
Opatření k rozvoji venkova po jednotlivých osách
Pododdíl 1
Osa 1
Článek 13
1. Podmínky pro zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny v okamžiku, kdy je předložena žádost o podporu.
Ode dne, kdy je přijato individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory, lze poskytnout lhůtu nepřekračující 36 měsíců ke splnění podmínek souvisejících s profesními dovednostmi a schopnostmi podle čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud mladý zemědělec potřebuje období na přizpůsobení, v němž zahájí činnost nebo restrukturalizuje hospodářství, za předpokladu, že podnikatelský plán podle písmena c) uvedeného odstavce stanoví takovou potřebu.
2. Podnikatelský plán podle čl. 22 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 popisuje přinejmenším:
a)
počáteční situaci zemědělského hospodářství a specifické milníky a cíle pro rozvoj činností nového hospodářství;
b)
podrobnosti o investicích, vzdělání, poradenství nebo jakékoli další činnosti vyžadované pro rozvoj činností zemědělského hospodářství.
3. Soulad s podnikatelským plánem posuzuje příslušný orgán nejpozději pět let od individuálního rozhodnutí o poskytnutí podpory. Členské státy berou v úvahu okolnosti, v nichž je podnikatelský plán prováděn, a určí podmínky pro navrácení již získané podpory, pokud mladý zemědělec nedosáhne v době posouzení souladu s ustanoveními podnikatelského plánu.
4. Individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory pro zahájení činnosti mladých zemědělců bude přijato nejpozději osmnáct měsíců od zahájení činnosti, jak je určeno platnými ustanoveními členských států. V případě podpory poskytované ve formě jednorázové prémie, stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 a pro účely odstavce 3 tohoto článku, mohou členské státy rozdělit své platby do pěti splátek.
5. Členské státy mohou rozhodnout, že pokud podnikatelský plán odkazuje na použití dalších opatření k rozvoji venkova uvedených v nařízení (ES) č. 1698/2005, schválení žádosti mladého zemědělce příslušným orgánem poskytuje přístup také k těmto dalším opatřením. V takovém případě musí být informace, které žadatel předloží, dostatečně podrobné, aby podpořily žádost o podporu podle těchto dalších opatření.
6. V situaci, kdy mladý zemědělec není ustanoven jediným vedoucím zemědělského hospodářství, lze uplatnit zvláštní podmínky. Tyto podmínky musí být shodné s podmínkami požadovanými pro mladého zemědělce začínajícího činnost jako jediný vedoucí hospodářství.
Článek 14
1. Pokud je zemědělský podnik převeden několika převodci, celková podpora pro předčasný odchod do důchodu podle článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 je omezena na částku poskytovanou jednomu převodci.
2. Neobchodní zemědělská činnost prováděná převodcem není způsobilá pro podporu v rámci společné zemědělské politiky.
3. Zemědělec v nájmu může převést uvolněnou půdu majiteli za předpokladu, že nájem je ukončen a požadavky vztahující se na nabyvatele uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny.
4. Členské státy mohou stanovit, že uvolněná půda je převzata orgánem, který na sebe vezme zodpovědnost převést ji později na nabyvatele, kteří splní podmínky uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 15
1. Poradenské služby, pro něž lze udělit podporu podle článku 24 nařízení (ES) č. 1698/2005, jsou v souladu s kapitolou 3 hlavy II nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (6) a jeho prováděcími předpisy.
2. Orgány a subjekty vybrané, aby poskytovaly poradenské služby zemědělcům, mají vhodné zdroje ve formě kvalifikovaného personálu, správních a technických zařízení a poradenských zkušeností a spolehlivosti za dodržení požadavků, podmínek a norem uvedených v čl. 24 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 16
V programech pro rozvoj venkova je vytvořena postupně se snižující míra podpory pro zřizování řídicích, pomocných a poradenských služeb podle článku 25 nařízení (ES) č. 1698/2005, která zajistí snižování podpory ve stejných částkách od prvního roku podpory takovým způsobem, že nejpozději v šestém roce od vytvoření těchto služeb bude podpora zcela vyčerpána.
Článek 17
1. V případě podpory investic na modernizaci zemědělských hospodářství tak, aby splňovala nově přijaté normy Společenství stanovené v druhém pododstavci čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. Pokud provádí investice mladí zemědělci získávající podporu uvedenou v článku 22 nařízení (ES) č. 1698/2005, aby splnili stávající normy Společenství, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené ve třetím pododstavci čl. 26 odst. 1 uvedeného nařízení.
Článek 18
1. Pro účely čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se lesní hospodářské plány vhodné podle velikosti a použití zalesněné oblasti zakládají na příslušných vnitrostátních právních předpisech stejně jako na stávajících plánech na využití půdy a náležitě pokrývají lesní zdroje.
2. Operace za zvýšení hospodářské hodnoty lesů, uvedené v článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005, se týkají investic na úrovni lesních podniků a mohou zahrnovat investice do zařízení pro sklizeň.
Činnosti související s regenerací po konečném vykácení jsou z podpory vyloučeny.
3. Lesy uvedené v čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení jsou vyňaty z oblasti působnosti první věty čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 19
1. V případě podpory investic za účelem zvýšení hodnoty zemědělských a lesnických produktů tak, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství stanovené v čl. 28 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. V případě podpory investic do zvyšování hodnoty lesnických produktů jsou investice související s použitím dřeva jako suroviny omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Článek 20
Náklady na spolupráci při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se týkají přípravných operací, jako např. navrhování, produktu, procesu nebo technologického rozvoje a zkoušek a hmotných a nebo nehmotných investic souvisejících se spoluprací, před použitím nově vytvořených produktů, procesů a technologií pro obchodní účely.
Článek 21
1. Úroveň podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 upraví členské státy po jednotlivých normách s ohledem na úroveň závazků plynoucích z použití normy. Platby jsou rozloženy do období maximálně pěti let uvedeného v odstavci 2 uvedeného článku.
2. Náklady související s investicemi se neberou při určování úrovně roční podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 v úvahu.
Článek 22
1. Programy jakosti Společenství uvedené v čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou ty, jež jsou vytvořeny podle těchto nařízení a ustanovení:
a)
nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (7);
b)
nařízení Rady (ES) č. 509/2006 (8);
c)
nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (9);
d)
hlava VI nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (10).
2. Aby byly způsobilé pro podporu, musí programy jakosti potravin uznávané členskými státy podle čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 splňovat tato kritéria:
a)
zvláštnost konečného produktu podle těchto programů se odvozuje z podrobných závazků pro zemědělské metody, které zaručují:
-
zvláštní vlastnosti včetně výrobního procesu, nebo
-
kvalitu konečného produktu, která významně překračuje normy pro obchodní komodity týkající se veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat nebo ochrany životního prostředí;
b)
programy zahrnují závazné specifikace produktu a soulad s těmito specifikacemi ověří nezávislý kontrolní orgán;
c)
program je otevřený všem producentům;
d)
programy jsou transparentní a zajistí úplné zpětné vysledování produktů;
e)
programy odpovídají současným a předvídatelným příležitostem na trhu.
3. Podporu lze zajistit zemědělcům, kteří se účastní programu jakosti potravin pouze v případě, že kvalita produktu nebo potraviny byla úředně uznána podle nařízení a ustanovení uvedených v odstavci 1, nebo v programu jakosti potravin uznaném členským státem podle odstavce 2.
Pokud jde o programy jakosti potravin uvedené v odst. 1 písm. b) a c), lze udělit podporu pouze pokud se týče produktů evidovaných v rejstříku Společenství.
4. Pokud je podpora pro účast v programu jakosti potravin podle nařízení (EHS) č. 2092/91 pro specifický produkt začleněna do programu pro rozvoj venkova, fixní náklady plynoucí z účasti v programu jakosti se neberou v úvahu při výpočtu výše podpory pro stejný produkt v rámci agroenvironmentálního opatření na podporu ekologického zemědělství.
5. Pro účely čl. 32 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „fixními náklady“ rozumí náklady vzniklé vstupem a ročními příspěvky na účast v podporovaném programu jakosti potravin, včetně, pokud je to nezbytné, výdajů na kontroly požadované pro ověření souladu se specifikacemi programu.
Článek 23
1. Pro účely čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „seskupením producentů“ rozumí organizace jakékoli právní formy, která seskupuje provozovatele aktivně se účastnící programu jakosti potravin podle článku 32 uvedeného nařízení pro specifický zemědělský produkt nebo potravinu. Profesní a nebo meziprofesní organizace zastupující jedno nebo více odvětví nemohou být hodnoceny jako „seskupení producentů“.
2. Informační a propagační činnosti způsobilé pro podporu podle článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou činnostmi určenými k tomu, aby spotřebitele přiměly koupit produkty nebo potraviny spadající do programu jakosti potravin zapojených do programů pro rozvoj venkova podle článku 32 uvedeného nařízení.
Tyto činnosti přitáhnou pozornost ke specifickým rysům nebo výhodám dotčených produktů, zejména k jakosti, specifickým metodám produkce, vysokým standardům dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí souvisejících s dotčeným programem jakosti, a mohou zahrnovat šíření vědeckých a technických znalostí o těchto produktech. Tyto činnosti zahrnují zejména organizaci veletrhů a výstav a účast na nich, další podobné vztahy s veřejností a reklamu prostřednictvím různých komunikačních kanálů nebo na místech prodeje.
3. Pro podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze informační, propagační a reklamní činnosti na vnitřním trhu.
Takové činnosti nepodněcují spotřebitele ke koupi produktu kvůli jeho konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci programu jakosti zavedeného nařízením (ES) č. 510/2006 a produktů podle nařízení (ES) č. 1493/1999. Původ produktu však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
Činnosti zahrnující propagaci obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
4. Pokud se činnosti podle odstavce 2 týkají produktu zahrnutého do programu jakosti potravin podle čl. 22 odst. 1 písm. a), b) nebo c), uvede se na informačních, propagačních a nebo reklamních materiálech logo Společenství stanovené pro tyto programy.
5. Informační a propagační činnosti podporované podle nařízení (ES) č. 2826/2000 nemají nárok na podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Členské státy zajistí, aby všechny předlohy informačních, propagačních a reklamních materiálů navržených v souvislosti s podporovanou činností byly v souladu s právními předpisy Společenství. Za tímto účelem předloží příjemci podpory tyto navrhované materiály příslušnému orgánu členského státu.
Článek 24
1. Podnikatelský plán podle článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005:
a)
poskytne důkaz, že zemědělský podnik se může stát hospodářsky životaschopným, případně včetně doplňkovosti dalších zdrojů příjmů zemědělského hospodářství;
b)
obsahuje podrobnosti o požadovaných investicích;
c)
popisuje specifické milníky a cíle.
2. Pokud podnikatelský plán uvedený v článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahuje odkaz na jiná opatření k rozvoji venkova, musí být taková opatření uvedena dostatečně podrobně, aby podpořila žádosti o pomoc podle těchto dalších opatření.
3. Pro účely čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 neposkytnou členské státy, za přihlédnutí k podmínkám, v nichž je podnikatelský plán prováděn, žádnou další platbu podpory, pokud částečně soběstačný zemědělec nesplňuje ustanovení podnikatelského plánu v době posouzení.
Článek 25
1. V případě Malty, aby se stanovila minimální podpora pro produkční odvětví s mimořádně nízkým celkovým výnosem, v souladu s přílohou nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou pouze seskupení producentů skládající se z minimálního procenta producentů v dotčeném odvětví a představující minimální procento produkce v daném odvětví způsobilá pro tuto minimální podporu.
Minimální procento producentů a produkce stejně jako dotčená odvětví budou určena v maltském programu pro rozvoj venkova.
2. Minimální výše podpory pro seskupení producentů na Maltě vypočítaná na základě nákladů nezbytných na vytvoření malého seskupení producentů je uvedena v příloze III.
Pododdíl 2
Osa 2
Článek 26
Příjemci podpory podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005 nejsou způsobilí pro podporu podle článku 31 uvedeného nařízení, pokud jde o provádění směrnic Rady 79/409/EHS (11) a 92/43/EHS (12).
Článek 27
1. Pro účely čl. 39 odst. 1 až 4 a článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí odstavce 2 až 13 tohoto článku.
2. Každý závazek rozšířit nebo jinak provozovat chov hospodářských zvířat musí splňovat alespoň tyto podmínky:
a)
je zachováno obhospodařování pastvin;
b)
je zachována celková plocha pastvin, a tím je zabráněno jak nadměrnému spásání, tak i nevyužívání pastvin;
c)
je určen stav hustoty hospodářských zvířat se zřetelem k celkovému počtu pásajících se hospodářských zvířat chovaných v zemědělském podniku, nebo, v případě závazku omezovat vylouhování živin, se zřetelem k celkovému počtu zvířat chovaných v daném zemědělském podniku, na která se vztahuje dotyčný závazek.
3. Závazky na omezení používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků mohou být přijaty pouze tehdy, pokud mohou být tato omezení posouzena takovým způsobem, který zaručuje soulad s těmito závazky.
4. Podpora se může vztahovat k těmto závazkům:
a)
chov hospodářských zvířat místních původních plemen ohrožených upuštěním od jejich využívání;
b)
zachování genetických zdrojů rostlin přirozeně přizpůsobených místním a regionálním podmínkám a ohrožených genetickým narušením.
Druhy hospodářských zvířat způsobilých pro podporu a kritéria pro stanovení prahové úrovně ohrožení hospodářského využívání místních plemen jsou vymezeny v příloze IV.
5. Agroenvironmentální podpora a/nebo podpora dobrých životních podmínek zvířat pro stejnou produkci není vyloučena environmentálními opatřeními prováděnými v rámci organizací společného trhu nebo režimů přímé podpory uvedených v příloze I, opatřeními pro zdraví zvířat a rostlin nebo opatřeními k rozvoji venkova kromě opatření v rámci zemědělského životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, za předpokladu, že tato podpora je doplňující a slučitelná s dotyčnými opatřeními.
Lze kombinovat různé závazky v oblasti zemědělského životního prostředí a/nebo dobrých životních podmínek zvířat za předpokladu, že se doplňují a jsou vzájemně slučitelné.
V případě kombinování opatření a závazků uvedených v prvním a druhém pododstavci zohlední výše podpory ušlý příjem a zvláštní dodatečné náklady vyplývající z kombinování.
6. Agroenvironmentální opatření pro půdu vyňatou z produkce podle článku 54 nebo 107 nařízení (ES) č. 1782/2003 má nárok na podporu pouze za předpokladu, že agroenvironmentální závazky přesahují hlavní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení.
V případě podpory pro horské oblasti, oblasti jinak znevýhodněné, zemědělské oblasti Natury 2000 a zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) vezmou případně agroenvironmentální závazky v úvahu podmínky stanovené pro podporu v dotčených oblastech.
7. Každý závazek v oblasti dobrých životních podmínek zvířat uvedený v článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 poskytne aktualizované normy v nejméně jedné z těchto oblastí:
a)
voda a krmivo bližší jejich přirozeným potřebám;
b)
podmínky ustájení, jako např. přidělený prostor, stelivo, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
nepřítomnost soustavného mrzačení, izolace nebo stálého uvazování;
e)
prevence patologií vymezená především zemědělskými postupy a/nebo podmínkami chovu.
8. Referenční úrovní pro výpočet ušlého příjmu a dodatečných nákladů vyplývajících z daných závazků jsou příslušné normy a požadavky uvedené v čl. 39 odst. 3 a čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005.
9. Pokud jsou obvykle závazky vyjádřeny v jiných jednotkách než v těch, jež jsou uvedeny v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005, mohou členské státy vypočítat platby na základě těchto jiných jednotek. V těchto případech členské státy zajistí, aby byly splněny v příloze uvedené maximální roční částky způsobilé pro podporu Společenství. Za tímto účelem mohou členské státy:
a)
stanovit mezní hodnotu počtu jednotek na hektar zemědělského podniku, na niž se použije agroenvironmentální závazek, nebo
b)
určit celkovou maximální částku pro každý zúčastněný zemědělský podnik a zajistit, že platby pro každý zemědělský podnik jsou slučitelné s touto mezní hodnotou.
10. Členské státy určí potřebu poskytnout náhradu pro transakční náklady uvedené v čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě objektivních kritérií.
Pro účely čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „transakčními náklady“ rozumí náklady na umožnění transakce, nikoliv náklady přímo připisovatelné prováděcím nákladům závazku, k němuž se vztahují.
Prvky transakčních nákladů se vypočítají za dobu trvání období závazku a nepřekročí 20 % ušlých příjmů a dodatečných nákladů vzhledem k danému závazku.
11. Členské státy mohou povolit převod jednoho závazku na druhý během jeho doby působnosti za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
jakýkoli takový převod je významným přínosem pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat nebo pro obojí;
b)
stávající závazek je podstatně posílen; a
c)
schválený program rozvoje venkova zahrnuje dotčené závazky.
Agroenvironmentální závazek může být převeden na závazek prvního zalesnění zemědělské půdy podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 za podmínek stanovených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce. Agroenvironmentální závazek zanikne, aniž by byla požadována náhrada.
12. Členské státy mohou umožnit, aby agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat byly v období jejich použitelnosti přizpůsobovány, za předpokladu, že program pro rozvoj venkova obsahuje prostor pro takové přizpůsobení a že toto přizpůsobení je řádně odůvodněno s ohledem na cíle závazku.
Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku.
13. Převodní poměry zvířat na živočišnou jednotku jsou uvedeny v příloze V. Členské státy mohou odlišit tyto poměry v rámci limitů uvedených pro příslušné kategorie v uvedené příloze podle objektivních kritérií.
Článek 28
1. Podpora podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se může vztahovat na operace prováděné jinými příjemci podpory než těmi, kteří jsou uvedeni v čl. 39 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Činnosti přijímající agroenvironmentální závazky uvedené v čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení nejsou způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 není pro činnosti způsobilé podle rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace udělena žádná podpora.
3. Operace na záchranu genetických zdrojů v zemědělství způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují:
a)
cílené akce: činnosti propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství, včetně inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovaných in situ, včetně zachování in situ v hospodářství, a sbírek ex situ (genové banky) a databází;
b)
dohodnuté akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství Společenství mezi příslušnými orgány členských států;
c)
doprovodné akce: informační, distribuční a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domácích živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ v hospodářství“ rozumí zachování a rozvoj na úrovni hospodářství;
c)
„zachováním ex situ“ rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
Článek 29
Pro účely článků 41 a 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „neproduktivními investicemi“ rozumí takové investice, které nevedou k podstatnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.
Článek 30
1. Pro účely čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí definice v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, výjimky je třeba řádně odůvodnit v programech pro rozvoj venkova.
2. „Lesem“ se rozumí půda o rozloze nejméně 0,5 hektaru se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny tvořící nejméně 10 procent, nebo stromy schopné dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
Opětovně zalesňované oblasti, které dosud nedosáhly, ale očekává se, že dosáhnou porostu koruny 10 procent a výšky stromu nejméně 5 metrů, jsou zahrnuty jako dočasně nezásobní oblasti z důvodů lidského zásahu nebo přirozených příčin, u nichž se očekává regenerace.
Lesy zahrnují oblasti s bambusem a palmami, pokud jsou splněna kritéria výšky a porostu koruny.
Lesy zahrnují lesní cesty, protipožární průseky a jiné malé otevřené oblasti; lesy v národních parcích, přírodních rezervacích a jiných chráněných oblastech, jako jsou oblasti zvláštního vědeckého, historického, kulturního nebo duchovního zájmu.
Lesy zahrnují větrolamy, ochranné pásy a řady stromů s plochou větší než 0,5 hektaru a šířkou větší než 20 metrů.
Lesy zahrnují plantáže prvotně pro ochranné lesnické účely, jako např. gumovníkové plantáže a stanoviště korkových dubů. Stanoviště stromů v systémech zemědělské produkce, jako např. na ovocných plantážích, a zemědělsko-lesnické systémy jsou z definice „lesů“ vyloučeny. Stromy v městských parcích a zahradách jsou z této definice rovněž vyloučeny.
3. „Zalesněnými oblastmi“ se rozumí půda nehodnocená jako „les“ s rozlohou více než 0,5 hektaru; se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny 5 až 10 procent, nebo se stromy, které jsou schopné dosáhnout těchto limitů in situ; nebo s kombinovaným porostem zákrsků, keřů a stromů nad 10 procent. Termín nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
4. Z oblasti působnosti první věty čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou vyňaty tyto lesy a zalesněné oblasti:
a)
lesy a jiné zalesněné plochy, které jsou ve vlastnictví státu, regionu nebo veřejného podniku;
b)
lesy a jiné zalesněné plochy náležející Koruně;
c)
lesy ve vlastnictví právnických osob, jejichž kapitál drží nejméně z 50 % jeden ze subjektů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 31
1. Zemědělská půda způsobilá pro podporu na zalesňování podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vymezena členským státem a zahrnuje půdu, kde je zemědělská činnost prováděna pravidelně.
První zalesnění v oblasti Natury 2000 určené podle směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS bude v souladu s cíli hospodaření dotčené oblasti.
2. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 „náklady na založení“ zahrnují náklady na výsadbový materiál, náklady na výsadbu a náklady přímo spojené s výsadbou a pro ni nezbytné.
3. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „zemědělci“ rozumí osoby, které podstatnou část své pracovní doby věnují zemědělským činnostem a odvozují od nich významnou část svých příjmů podle kritérií, která určí členské státy.
4. Pro účely čl. 43 odst. 3 a čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „rychle rostoucími druhy s krátkou obmýtní dobou“ rozumí druhy, jejichž obmýtní doba, tj. období mezi dvěma mýtními těžbami na stejném místě, je kratší než 15 let.
Článek 32
Pro účely článku 44 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy s ohledem na místní podmínky, druhy v lesnickém zájmu a potřebu zajistit pokračování zemědělského využívání půdy určí maximální počet stromů vysazených na hektar.
Článek 33
1. Pokud podpora podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 pokrývá vytvoření protipožárních lesních průseků, mohou způsobilé náklady zahrnovat, nad rámec nákladů na založení, následné náklady na údržbu dotčené oblasti.
Podpora na údržbu protipožárních lesních průseků prostřednictvím zemědělských činností není udělena oblastem, které využívají agroenvironmentální podporu.
2. Preventivní protipožární akce podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 se mohou vztahovat na:
a)
vytvoření ochranné infrastruktury, jako např. lesních stezek a cest, míst pro dodávku vody, protipožárních průseků, vykácených a vymýcených oblastí, zahájení operací na údržbu protipožárních průseků a vykácených a vymýcených oblastí;
b)
preventivní lesnické praxe jako kontrola vegetace, jednocení, diverzifikace struktury vegetace;
c)
vytvoření nebo zlepšení stálého zařízení pro požární monitorování lesů a komunikačního vybavení.
Článek 34
1. Zemědělské oblasti podle čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, které jsou zahrnuty do plánů povodí v souladu se směrnicí 2000/60/ES, jsou způsobilé pro platby podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud je v těchto oblastech vytvořen a prováděn příslušný plán povodí.
2. Oblasti vhodné pro zalesnění z hlediska životního prostředí podle čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou zahrnovat prevenci eroze a/nebo přeměny v poušť, zvýšení biologické rozmanitosti, ochranu vodních zdrojů, prevenci záplav a zmírnění klimatických změn, za předpokladu, že prevence záplav a zmírnění klimatických změn nenaruší biologickou rozmanitost nebo nezpůsobí jiné ekologické škody.
Pododdíl 3
Osa 3
Článek 35
Pro účely článku 53 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „členem zemědělského hospodářství“ rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, bez ohledu na právní status, který skupině nebo jejím členům uděluje vnitrostátní právo, s výjimkou zemědělských pracovníků. Pokud je „člen zemědělského hospodářství“ právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat zemědělskou činnost v tomto zemědělském podniku v době žádosti o podporu.
Článek 36
Partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005, která obdrží podporu pro provádění místních strategií rozvoje, dodržují tyto podmínky:
a)
vytvoří oblastní strategie místního rozvoje na subregionální úrovni;
b)
budou reprezentativní pro zjištěné veřejnoprávní a soukromoprávní aktéry geografické úrovně uvedené v písmenu a) tohoto článku;
c)
provozní náklady nepřesáhnou 15 % veřejných výdajů souvisejících se strategií místního rozvoje každého jednotlivého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pododdíl 4
Osa 4
Článek 37
1. Pro provádění osy 4 uvedené v oddíle 4 kapitoly I hlavy IV nařízení (ES) č. 1698/2005 si mohou členské státy a regiony zvolit, zda se bude vztahovat buď na celé území, nebo na jeho část, tím, že příslušně přizpůsobí kritéria pro výběr místních akčních skupin a oblastí, které zastupují.
Postup pro výběr místních akčních skupin musí být otevřený dotčeným venkovským oblastem a musí zajistit soutěž mezi místními akčními skupinami předkládajícími strategie místního rozvoje.
2. Výzvy k návrhům na výběr venkovských oblastí pro provádění strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou organizovány nejpozději dva roky po schválení programů. Členské státy nebo regiony však mohou zorganizovat dodatečné výzvy k návrhům, zejména pokud je program Leader otevřený novým oblastem. V tom případě může být zapotřebí delší období.
3. Počet obyvatel každé z oblastí uvedených v čl. 61 písm. a) a čl. 62 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být v rámci obecného pravidla vyšší než 5 000 obyvatel a nesmí překročit 150 000 obyvatel.
V řádně odůvodněných případech se však mohou limity 5 000 a 150 000 obyvatel případně snížit nebo zvýšit.
4. Členské státy Společenství, v jeho složení ke 30. dubnu 2004, se snaží zajistit, aby byl upřednostněn výběr místních akčních skupin, které do svých strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 4 nařízení 698/2005 začlenily spolupráci.
Článek 38
Provozní náklady místních akčních skupin podle čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro podporu Společenství v rámci limitu 20 % celkových veřejných výdajů na strategii místního rozvoje.
Článek 39
1. Spolupráce podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 zahrnuje nejméně jednu akční skupinu vybranou podle osy Leader. Je prováděna na zodpovědnost koordinační místní akční skupiny.
2. Spolupráce je otevřená partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 a dalším venkovským oblastem organizovaným s následujícími vlastnostmi:
a)
přítomnost místní skupiny na zeměpisném území, které je aktivní v oblasti rozvoje venkova, s kapacitou vytvořit pro toto území strategii rozvoje;
b)
organizace místní skupiny je založena na partnerství místních aktérů.
3. Spolupráce zahrnuje provádění společné činnosti.
Pro podporu podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze výdaje pro společnou činnost, pro provozní a společné struktury a pro přípravnou technickou podporu.
Výdaje na propagaci mohou být způsobilé pro všechny oblasti dotčené spoluprací.
4. Projekty spolupráce jsou vybrány příslušným orgánem členského státu, pokud nebyly takové projekty vytvořené místními akčními skupinami začleněny do jejich místní rozvojové strategie podle čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005. V takovém případě mohou místní akční skupiny předložit projekty spolupráce příslušnému orgánu nejpozději do 31. prosince 2013.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené nadnárodní projekty spolupráce.
Pododdíl 5
Technická pomoc
Článek 40
V případě, že se programy pro rozvoj venkova vztahují jak na regiony způsobilé podle konvergenčního cíle, tak na regiony podle konvergenčního cíle nezpůsobilé, výše příspěvku z EZFRV pro technickou pomoc uvedenou v čl. 70 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 může být určena s ohledem na převládající typ regionů v programu a podle jejich počtu.
Článek 41
1. Struktura potřebná pro provozování celostátní sítě pro venkov podle článku 68 nařízení (ES) č. 1698/2005 může být vytvořena buď v rámci příslušných vnitrostátních orgánů, nebo výběrem prostřednictvím výběrových řízení. Tato struktura musí být schopna vykonávat úkoly uvedené v odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
2. V případě že se jediný program pro rozvoj venkova vztahuje na celé území členského státu, je celostátní síť pro venkov součástí programové složky technické pomoci a rozlišuje se mezi plánovanými výdaji souvisejícími s prvky vztahujícími se k písmenům a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % částky vyčleněné pro celostátní síť pro venkov.
3. Pokud členské státy využijí příležitosti uvedené v druhém pododstavci čl. 66 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005, je zvláštní program pro vytvoření a provoz celostátní sítě pro venkov schválen v souladu s čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 3 a článek 6 tohoto nařízení se obdobně použijí pro předložení, schválení a změny těchto specifických programů.
Specifický program a jeho finanční tabulka rozlišují mezi prvky, na něž se vztahují písmena a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % celkové částky pro program.
4. Celostátní sítě pro venkov budou vytvořeny nejpozději do 31. prosince 2008.
5. Podrobná pravidla o vytvoření a organizaci celostátních sítí pro venkov jsou uvedeny v příloze II.
Oddíl 2
Společná ustanovení pro několik opatření
Článek 42
Pro účely čl. 70 odst. 7 nařízení (ES) č. 1698/2005, kdy integrované operace spadají pod více než jednu osu a/nebo opatření pro každou operaci jasně určenou jako spadající do působnosti opatření konkrétního plánu rozvoje venkova, se použijí podmínky uvedeného opatření.
Článek 43
Pro investiční opatření zajistí členské státy, aby byla podpora zaměřena na jasně určené cíle, které odráží zjištěné strukturální a územní potřeby a strukturální znevýhodnění.
Článek 44
1. Pokud je celé příjemcovo hospodářství nebo jeho část převedeno na jinou osobu během období, pro které trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, může tato osoba převzít závazek po zbytek tohoto období. Pokud není závazek převzat, příjemce získanou pomoc nahradí.
2. Členské státy si mohou zvolit nevyžadovat náhradu uvedenou v odstavci 1 v těchto případech:
a)
pokud příjemce, který již splnil významnou část dotčeného závazku, s konečnou platností zastavil zemědělskou činnost a pro jeho nástupce není převzetí závazku proveditelné;
b)
pokud k převodu části příjemcova hospodářství dojde během období rozšíření závazku v souladu s druhým pododstavcem čl. 27 odst. 12 a pokud se tento převod netýká více než 50 % oblasti, na niž se vztahoval závazek před rozšířením.
3. V případě malých změn v situaci hospodářství mohou členské státy přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že použití odstavce 1 nepovede k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijatý závazek.
Článek 45
1. Pokud příjemce zvýší výměru hospodářství během období, pro nějž trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou rozlohu v souladu s odstavcem 2, nebo mohou nahradit původní závazek závazkem novým podle odstavce 3.
Lze také učinit opatření pro takové nahrazení v případech, kdy je rozšířena oblast, na niž se vztahuje závazek, v rámci hospodářství.
2. Rozšíření uvedené v odstavci 1 může být umožněno pouze za těchto podmínek:
a)
je to ku prospěchu dotčeného opatření;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nebrání to účinnosti kontrol k zajištění souladu s podmínkami pro udělení pomoci.
3. Nový závazek podle odstavce 1 se vztahuje na celou dotčenou oblast za podmínek přinejmenším stejně přísných jako podmínky původního závazku.
4. Pokud příjemce není schopen nadále plnit dané závazky, protože hospodářství je rozděleno nebo je předmětem veřejných pozemkových úprav nebo pozemkových úprav schválených příslušnými veřejnými orgány, mohou členské státy přijmout opatření nezbytná k tomu, aby bylo umožněno přizpůsobit závazky nové situaci v hospodářství. Pokud se taková úprava ukáže jako nemožná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 46
Pro závazky přijaté podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být poskytnuta doložka o přezkumu, aby se zajistilo jejich přizpůsobení v případě změny příslušných závazných norem nebo požadavků uvedených v čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1 uvedeného nařízení vytvořených podle článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 a jeho příloh III a IV, a rovněž minimálních požadavků na použití hnojiva a přípravků na ochranu rostlin a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátními právními předpisy, nad jejichž rámec jdou závazky stanovené v uvedených článcích.
Pokud se taková úprava ukáže jako pro příjemce nepřijatelná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 47
1. Členské státy mohou uznat zejména tyto kategorie zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, za kterých nebudou vyžadovat částečnou nebo úplnou náhradu podpory obdržené příjemcem:
a)
úmrtí příjemce;
b)
dlouhodobá pracovní neschopnost příjemce;
c)
vyvlastnění podstatné části zemědělského podniku, pokud nemohlo být předvídáno v den přijetí závazku;
d)
vážná přírodní katastrofa, která významně zasáhne zemědělské plochy zemědělského podniku;
e)
náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;
f)
nákaza, která postihne část nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce.
2. Případy vyšší moci nebo výjimečné okolnosti oznámí zemědělec nebo jím pověřená osoba do deseti pracovních dnů ode dne, kdy tak zemědělec nebo jím pověřená osoba může učinit, písemně příslušnému orgánu spolu s odpovídajícími důkazy jím uznávanými.
KAPITOLA IV
Způsobilost a správní ustanovení
Oddíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření a pravidel způsobilosti
Pododdíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření
Článek 48
1. Pro účely čl. 74 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy zajistí, aby všechna opatření k rozvoji venkova, která hodlají provádět, byla ověřitelná a kontrolovatelná. Za tímto účelem členské státy určí kontrolní opatření, která jim poskytnou rozumné ujištění, že jsou dodržována kritéria způsobilosti a jiné závazky.
2. Aby se podložila a potvrdila vhodnost a přesnost výpočtů plateb podle článků 31, 38, 39, 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005, zajistí členské státy, že vhodné odborné posouzení je poskytnuto orgány nebo útvary funkčně nezávislými na orgánech nebo útvarech, které jsou za tyto výpočty odpovědné. Ustanovení o tomto odborném posouzení se uvede v programu pro rozvoj venkova.
Pododdíl 2
Úrokové subvence
Článek 49
Úrokové subvence pro půjčky mohou být spolufinancovány z EZFRV podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005. Při navrhování úrokových subvencí určí členské státy ve svých programech metodu výpočtu úrokových subvencí, která se použije.
Členské státy mohou vytvořit systém kapitalizace zbývajících ročních splátek úrokové subvence v kterémkoli okamžiku trvání půjčky. Jakákoli zbývající roční splátka po konečném dni plateb je kapitalizována a vyplacena nejpozději do 31. prosince 2015. S ohledem na platební žádosti ke Komisi se částky vyplacené zprostředkující finanční instituci provádějící platbu snížené hodnoty subvence považují za skutečně vzniklé výdaje.
Pro účely druhého pododstavce je zapotřebí dohody mezi platební agenturou členského státu a zprostředkující finanční instituce provádějící platbu snížené hodnoty subvence. Členské státy v programu určí metodu výpočtu a hypotézy budoucí hodnoty, jež se použije při výpočtu kapitalizované hodnoty výjimečné úrokové subvence, a rovněž opatření pro stálý přenos podpory k příjemcům.
Členské státy zůstávají odpovědné za správu plateb snížené hodnoty subvence za celé období půjčky finančnímu zprostředkovateli a za veškeré vymáhání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 33 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (14).
Pododdíl 3
Další činnosti finančního inženýrství
Článek 50
Podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, jako součást programu rozvoje venkova může EZFRV spolufinancovat výdaje s ohledem na operace zahrnující příspěvky na podporu rizikových kapitálových fondů, záručních fondů a půjčkových fondů (dále jen „fondů“), v souladu s články 51 a 52 tohoto nařízení.
Článek 51
1. Ti, kdo částečně financují fondy, nebo jejich sponzoři předloží řídicímu orgánu podnikatelský plán, v němž se, mimo jiné, uvádí cílový trh nebo záruční portfolio, kritéria a podmínky financování, operační rozpočet fondu, vlastnictví a partneři částečného financování, požadavky na odbornost, způsobilost a nezávislost řízení, nařízení fondu, oprávnění a zamýšlené využití příspěvku z EZFRV, politiky ukončování investic a likvidační ustanovení fondu, včetně opětovného využití výnosů připsatelných příspěvku z EZFRV. Podnikatelský plán je odhadnut a jeho provádění monitorováno řídicím orgánem nebo na jeho odpovědnost.
2. Fondy jsou vytvořeny jako nezávislé právní subjekty řízené dohodami mezi akcionáři, nebo jako oddělený blok financí v rámci stávající finanční instituce. V druhém případě se na fond vztahují zvláštní prováděcí pravidla stanovující zejména vedení oddělených účtů rozlišujících nové zdroje investované do fondu, včetně příspěvků z EZFRV, od těch, které byly původně k dispozici ve finanční instituci. Komise se ve fondu nemůže stát partnerem nebo akcionářem.
3. Fondy investují do podniků nebo jim poskytují záruky při založení, během raných fází expanze a pouze při činnostech, které manažeři fondu shledají jako potenciálně životaschopné. Posouzení hospodářské životaschopnosti vezme v úvahu všechny zdroje příjmů daného podniku. Fondy neinvestují do podniků v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15), ani jim neposkytují záruky.
4. Řídicí orgány a fondy přijmou preventivní opatření, aby se zamezilo narušení hospodářské soutěže v oblasti rizikového kapitálu nebo trhu s půjčkami. Zejména výnosy z ekvitních investic a půjček, počítáno v poměru podílů řídicích nákladů, mohou být přednostně přiděleny akcionářům ze soukromého sektoru až do výše náhrad stanovené v dohodě akcionářů a pak se rozdělí poměrně mezi všechny akcionáře a EZFRV.
5. Řídící náklady fondů nesmí v ročním průměru během trvání programu přesáhnout 3 % spláceného kapitálu (2 % v případě záručních fondů), pokud se po soutěžním výběrovém řízení neukáže jako nezbytnost větší procentní podíl.
6. Podmínky pro příspěvky do fondů z programů rozvoje venkova, včetně cílů, investiční strategie a plánování, politiky ukončování investic a ustanovení o likvidaci, se stanoví v dohodě o financování, kterou uzavře na jedné straně fond a na straně druhé členský stát nebo řídicí orgán.
7. Příspěvky do fondů z EZFRV a dalších veřejných zdrojů a investice fondů do jednotlivých podniků nebo záruky těmto podnikům poskytované jsou předmětem ustanovení nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo pravidel Společenství o státní podpoře.
Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy, a
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacených v rámci akcí finančního inženýrství a způsobilými výdaji podle písmen a) nebo b) druhého pododstavce bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu.
2. Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů jsou použity na financování akcí finančního inženýrství pro jednotlivé podniky.
3. Zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk jsou příslušnými orgány dotčených členských států opět použity ve prospěch jednotlivých podniků.
Pododdíl 4
Standardní náklady a předpoklady ušlých příjmů, příspěvky ve formě věcných plnění
Článek 53
1. Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 31, 37 až 41, a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.
2. Členské státy zajistí pro výpočty a odpovídající podporu podle odstavce 1, aby:
a)
obsahovaly pouze ověřitelné prvky;
b)
byly založeny na hodnotách vytvořených odborným posouzením;
c)
jasně uváděly zdroj hodnot;
d)
byly odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky a využití půdy;
e)
pro opatření podle článků 31, 37 až 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 neobsahovaly prvky spojené s fixními investičními náklady.
Článek 54
1. Pro opatření zahrnující investice ve formě věcných plnění mohou být příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce, zejména poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
příspěvky spočívají v poskytnutí půdy nebo nemovitosti, vybavení nebo surovin, výzkumné nebo odborné práce nebo neplacené dobrovolné práce;
b)
nejsou učiněny vzhledem k činnostem finančního inženýrství podle článku 50;
c)
jejich hodnotu lze nezávisle posoudit a ověřit.
V případě poskytnutí půdy nebo nemovitosti je hodnota ověřena nezávislým kvalifikovaným odborníkem nebo náležitě oprávněným úředním orgánem.
V případě neplacené dobrovolné práce se hodnota této práce určuje s ohledem na strávený čas a hodinové a denní náhrady za obdobnou práci, případně na základě systému standardního oceňování vytvořeného ex ante, za předpokladu, že systém kontroly poskytuje rozumnou záruku, že práce byla provedena.
2. Veřejné výdaje spolufinancované z EZFRV, přispívající k operacím, jež zahrnují příspěvky ve formě věcných plnění, nepřesáhnou celkové způsobilé výdaje na konci operace, kromě příspěvků ve formě věcného plnění.
Pododdíl 5
Investice
Článek 55
1. V případě investic jsou způsobilé výdaje omezeny na:
a)
budování, získání, včetně prostřednictví leasingu, nebo vylepšení nemovitého majetku;
b)
nákup nebo nákup na splátky nových strojů a vybavení, včetně počítačového softwaru až do tržní ceny aktiv. Další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. zisk pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, nejsou způsobilými výdaji;
c)
obecné náklady spojené s výdaji podle písmen a) a b), jako poplatky za architekty, inženýry a konzultace, studie proveditelnosti, získání patentových práv a licencí.
V náležitě podložených případech a s výjimkou písmene b) prvního pododstavce mohou členské státy stanovit podmínky, za nichž lze nákup použitého vybavení považovat za způsobilé výdaje pouze pro mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16).
2. V případě zemědělských investic nákup zemědělských výrobních práv, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 nákup zvířat však může být způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
Pododdíl 6
Platba záloh na podporu investic
Článek 56
1. Odchylně od čl. 26 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (17), příjemci podpory investic mohou požádat příslušné platební agentury o vyplacení zálohy, pokud je tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout pouze obcím, jejich sdružením a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
V případě veřejných příjemců uvedených v odstavci 1 mohou platební agentury v souladu s ustanoveními platnými v členských státech přijmout od jejich orgánu písemnou záruku, která pokrývá částku odpovídající procentu uvedenému v prvním pododstavci, za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit tuto částku pokrytou zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se uvolní, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.
Oddíl 2
Státní podpora
Článek 57
1. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s účelem poskytnout dodatečné vnitrostátní financování v souladu s článkem 89 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření nebo operací spadajících do působnosti článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9A přílohy II tohoto nařízení.
2. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s cílem poskytnout finanční příspěvky zajištěné členskými státy jako protějšek podpory Společenství v souladu s článkem 88 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření podle článků 25 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření podle článků 28 a 29 uvedeného nařízení nebo doplňkového vnitrostátního financování v souladu s článkem 89 uvedeného nařízení ve prospěch opatření podle článků 25, 27 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření uvedených v článcích 28 a 29 uvedeného nařízení, spadajících mimo působnost článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9B přílohy II tohoto nařízení.
3. Výdaje vzniklé pro opatření a operace podle odstavce 2 jsou způsobilé, pouze pokud základní podpora nevytváří v okamžiku udělení podpory nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (18).
Řídicí orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán členského státu zajistí, že pokud má být podpora udělena operacím podle opatření uvedených v odstavci 2 na základě stávajících režimů podpory ve smyslu čl. 1 písm. b) a d) nařízení (ES) č. 659/1999, jsou všechny použitelné oznamovací požadavky pro individuální podporu ve smyslu čl. 1 písm. e) uvedeného nařízení dodržovány, a že tyto operace jsou vybrány pouze po oznámení a schválení základní podpory Komisí ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
Oddíl 3
Informace a publicita
Článek 58
1. Program rozvoje venkova obsahuje komunikační plán, který stanoví:
a)
cíle a cílové skupiny;
b)
obsah a strategii komunikace a informační opatření s uvedením opatření, která mají být přijata;
c)
svůj orientační rozpočet;
d)
správní oddělení nebo orgány odpovědné za provádění;
e)
kritéria, která se použijí pro vyhodnocení vlivu informací a opatření v oblasti publicity ve smyslu transparentnosti, povědomí o programu rozvoje venkova a úlohy, kterou hraje Společenství.
2. Částka přidělená na informace a publicitu může být součástí složky technické podpory programu rozvoje venkova.
3. Podrobná pravidla o informacích a publicitě jsou uvedena v příloze VI.
Článek 59
Na schůzích monitorovacího výboru zřízeného v souladu s článkem 77 nařízení (ES) č. 1698/2005 přednese předseda zprávu o pokroku v provádění informačních opatření a opatření v oblasti publicity a poskytne členům výboru příklady takových opatření.
Oddíl 4
Monitorování a hodnocení
Článek 60
Struktura a prvky výroční zprávy o pokroku podle článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.
Článek 61
Střednědobé hodnocení a hodnocení ex post v souladu s čl. 86 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se zasílají Komisi podle případu nejpozději do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2015.
Pokud členské státy nezašlou zprávy o střednědobém hodnocení a hodnocení ex post ve lhůtách uvedených v prvním pododstavci tohoto článku, může Komise použít postupu dočasného pozastavení přechodných plateb podle čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1290/2005, dokud tyto hodnotící zprávy neobdrží.
Článek 62
1. Společný soubor ukazatelů výchozích situací, výsledků a dopadů programů pro rozvoj venkova je uveden v příloze VIII tohoto nařízení. Tento seznam ukazatelů tvoří společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) podle článku 80 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Tyto ukazatele mohou být případně rozděleny podle věku a pohlaví příjemců, stejně jako podle toho, zda jsou opatření prováděna ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech, na něž se vztahuje konvergenční cíl.
2. Pokrok v ukazatelích výsledků je součástí výroční zprávy o pokroku. Tato zpráva zahrnuje jak společné, tak doplňkové ukazatele.
K měření pokroku při plnění cílů programu pro rozvoj venkova se stanoví pro období provádění programu předběžné cíle pro ukazatele výsledků a dopadů, včetně doplňkového vnitrostátního financování podle článku 89 nařízení (ES) č. 1698/2005.
3. Pokyny pro CMEF určí Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy. Pokyny obsahují alespoň:
a)
požadavky na monitorování;
b)
organizaci hodnocení ex ante, střednědobého a ex post hodnocení a otázky pro společné hodnocení každého opatření pro rozvoj venkova;
c)
pokyny pro systém podávání zpráv o hodnocení pokroku s ohledem na ukazatele;
d)
informační listy pro každé opatření obsahující intervenční logiku a různé ukazatele;
e)
informační listy popisující ukazatele výchozích situací, výsledků a dopadů.
Oddíl 5
Elektronická výměna informací a dokumentů
Článek 63
1. Komise ve spolupráci s členskými státy vytvoří informační systém (dále jen „systém“), který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Tyto údaje se vztahují jak na správní a provozní aspekty, tak na aspekty finanční, na něž se vztahuje článek 18 nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (19).
Systém vytvoří a aktualizuje Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy.
2. Pokud jde o správní a provozní řízení, systém obsahuje dokumentační aspekty společného zájmu, které umožní provádění monitorování, a zejména: národní strategické plány a jejich aktualizace, souhrnné zprávy, programy a jejich úpravy, rozhodnutí Komise, výroční zprávy o pokroku, včetně kodifikace opatření v souladu tabulkou v bodu 7 přílohy II a ukazatelů pro monitorování a hodnocení stanovených v příloze VIII.
3. Řídicí orgán a Komise do systému vloží a aktualizují dokumenty v požadovaném formátu, za něž jsou odpovědné.
4. Systém je přístupný členským státům a Komisi buď přímo, nebo prostřednictvím rozhraní pro automatickou synchronizaci a vkládání údajů s vnitrostátními a regionálními počítačovými řídicími systémy.
Členské státy zašlou Komisi centralizovaně žádost o přístupová práva k systému.
5. Výměny údajů se podepíší elektronicky v souladu s článkem 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (20). Členské státy a Komise uznají právní účinnost a přípustnost elektronického podpisu používaného v systému jako důkaz v právních řízeních.
6. Den, který je třeba brát v úvahu pro zasílání dokumentů Komisi, je den, kdy členský stát odešle dokumenty poté, co je vloží do systému.
Dokument je považován za odeslaný Komisi v okamžiku, kdy již není pro členský stát možné jej změnit či vyjmout ze systému.
7. Náklady na rozvoj a aktualizaci společných prvků systému jsou financovány z rozpočtu Společenství v souladu s čl. 66 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Jakékoli náklady na rozhraní mezi vnitrostátními a místními systémy na straně jedné a systémem na straně druhé a jakékoli náklady na přizpůsobení vnitrostátních a místních systémů mohou být způsobilé podle čl. 66 odst. 2 uvedeného nařízení.
8. V případech zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, a zejména v případě poruchy systému nebo nedostatku trvalého spojení, mohou členské státy zaslat Komisi dokumenty v tištěné podobě. Toto odeslání v tištěné podobě nelze provádět bez předchozího formálního souhlasu Komise.
V okamžiku, kdy zásah vyšší moci nebo výjimečné okolnosti zamezující použití systému pomine, vloží členské státy dotčené dokumenty do systému. V tomto případě se dnem odeslání rozumí den odeslání tištěné podoby dokumentu.
KAPITOLA V
Závěrečná ustanovení
Článek 64
Nařízení (ES) č. 817/2004 se od 1. ledna 2007 zrušuje.
Použije se i nadále pro opatření schválená před 1. lednem 2007 podle nařízení (ES) č. 1257/1999.
Článek 11 nařízení (ES) č. 817/2004 a body 9.3.V.A. odst. 1, 9.3.V.B. odst. 1, 2 a 3 a druhá odrážka bodu 9.3.V.B. přílohy II uvedeného nařízení se použijí do 31. prosince 2009 podle čl. 94 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 65
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na podporu Společenství pro programové období, které začíná 1. ledna 2007.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. prosince 2006.