Rozhodnutí Rady
ze dne 28. května 2001
o vytvoření Evropské sítě pro předcházení trestné činnosti
(2001/427/SVV)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie, a zejména na čl. 30 odst. 1, článek 31 a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na podnět Francouzské republiky a Švédského království,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropský parlament přijal dne 16. prosince 1993 usnesení o drobné trestné činnosti v městských oblastech a jejích vazbách na organizovanou trestnou činnost [1] a dne 17. listopadu 1998 usnesení o obecných směrech a opatřeních pro předcházení organizované trestné činnosti s ohledem na vytvoření jednotné strategie boje proti ní [2].
(2) Článek 29 Smlouvy uvádí, že cíle Unie v této oblasti je třeba dosáhnout předcházením organizované i neorganizované trestné činnosti a bojem proti ní.
(3) Vídeňský akční plán požadoval, aby během pěti let od vstupu Amsterodamské smlouvy v platnost byla vypracována opatření pro předcházení trestné činnosti.
(4) Evropská rada došla na zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 k závěru, že je zapotřebí rozvíjet opatření pro předcházení trestné činnosti, vyměňovat si osvědčené postupy a posílit síť příslušných vnitrostátních orgánů pro předcházení trestné činnosti i spolupráci mezi vnitrostátními organizacemi, které se na tuto oblast zaměřují, přičemž tato spolupráce má být zaměřena hlavně na trestnou činnost mladistvých, trestnou činnost páchanou ve městech a trestnou činnost související s drogami. K tomuto účelu bylo požadováno vypracování studie o možnosti programu financovaného Společenstvím.
(5) Strategie Evropské unie pro počátek nového tisíciletí pro předcházení organizované trestné činnosti a její kontrolu [3] požaduje v doporučení č. 6, aby byli Radě nápomocni odborníci s vhodnou kvalifikací v oblasti předcházení trestné činnosti, například z vnitrostátních kontaktních míst, nebo aby byla vytvořena síť odborníků z vnitrostátních organizací pro předcházení trestné činnosti.
(6) Několik významných seminářů a konferencí o předcházení trestné činnosti, jmenovitě ty, které se konaly ve Stockholmu v roce 1996, v Noordwijku v roce 1997, v Londýně v roce 1998 a v Algarve v roce 2000, vyzvalo, aby byla v rámci Evropské unie vytvořena síť rozvíjející spolupráci při předcházení trestné činnosti. Konference na vysoké úrovni v Algarve také zdůraznila potřebu multidisciplinárního a společného přístupu k předcházení trestné činnosti. I konference v Zaragoze v roce 1996 poukázala na tuto potřebu upozorněním na úzké propojení organizované a obecné trestné činnosti.
(7) Celá společnost se musí zapojit do rozvoje partnerství mezi vnitrostátními, místními a regionálními orgány veřejné moci, nevládními organizacemi, soukromým sektorem a občany. Příčiny trestné činnosti jsou různorodé, a proto je nutné, aby je pomocí opatření na různých úrovních řešily různé společenské skupiny ve spolupráci se všemi zúčastněnými, kteří mají různé pravomoci a zkušenosti, včetně občanské společnosti.
(8) Protože většina trestných činů, jejichž obětmi jsou občané Evropské unie, je páchána v městských oblastech, je třeba zaměřit se také na politiky měst. Přitom je třeba klást důraz na všechny druhy násilí páchaného ve městech, které mají vliv na běžný chod společnosti,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
1. Zřizuje se Evropská síť pro předcházení trestné činnosti (dále jen "síť").
2. Zástupci členských států v síti a sekretariát zajišťují řádné fungování sítě v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Předcházení trestné činnosti zahrnuje veškerá opatření, která mají přímým zamezením trestné činnosti nebo prostřednictvím politik a zásahů zaměřených na snížení možností páchat trestné činy a příčin trestné činnosti snižovat jak kvantitativně, tak i kvalitativně trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování jinak přispět. Předcházení zahrnuje činnost veřejné moci, příslušných orgánů, orgánů činných v trestním řízení, místní samosprávy a specializovaných sdružení, která byla v Evropě vytvořena, soukromého sektoru, dobrovolných organizací, vědeckých pracovníků a veřejnosti, za podpory sdělovacích prostředků.
Článek 2
1. Síť se skládá z kontaktních míst určených každým členským státem.
2. Každý členský stát určí nejvýše tři kontaktní místa.
3. V těchto kontaktních místech bude působit alespoň jeden zástupce vnitrostátních orgánů příslušných k předcházení trestné činnosti ve všech jejích aspektech.
4. Vědečtí a výzkumní pracovníci specializovaní v této oblasti a další osoby podílející se na předcházení trestné činnosti určeni jako kontaktní místa. Ve všech případech by měly členské státy zajistit, aby byli vědečtí a výzkumní pracovníci spolu s dalšími osobami podílejícími se na předcházení trestné činnosti, jako jsou nevládní organizace, orgány místní samosprávy a soukromý sektor, zapojeni prostřednictvím určených kontaktních míst.
5. Komise také určí své kontaktní místo. Europol a Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDZZ) spolupracují ve věcech, které se jich týkají. Spolupracovat mohou i jiné příslušné instituce.
6. Každý členský stát zajistí, aby v jeho kontaktních místech dostatečně ovládali alespoň jeden další úřední jazyk Unie, tak aby byli schopni komunikovat s kontaktními místy v jiných členských státech.
Článek 3
1. Síť přispívá k rozvoji různých hledisek předcházení trestné činnosti na úrovni Unie a podporuje činnosti zaměřené na předcházení trestné činnosti na místní a celostátní úrovni. I když síť pokrývá všechny druhy trestné činnosti, věnuje zvláštní pozornost trestné činnosti mladistvých, trestné činnosti páchané ve městech a trestné činnosti související s drogami.
2. Síť zejména
a) usnadňuje spolupráci, styky a výměnu informací a zkušeností mezi členskými státy a mezi vnitrostátními subjekty, mezi členskými státy a Komisí, ostatními útvary Rady a odbornými skupinami a sítěmi specializovanými na otázky předcházení trestné činnosti;
b) shromažďuje a analyzuje informace o stávajících činnostech v oblasti předcházení trestné činnosti, vyhodnocuje je a analyzuje osvědčené postupy a shromažďuje a analyzuje stávající údaje o trestné činnosti a o jejím vývoji v členských státech, aby napomohla při zvažování budoucích rozhodnutí na vnitrostátní a evropské úrovni. Síť také napomáhá Radě a členským státům s dotazníky o trestné činnosti a předcházení trestné činnosti;
c) přispívá ke stanovení a rozvoji hlavních oblastí výzkumu, vzdělávání a hodnocení v oblasti předcházení trestné činnosti;
d) pořádá konference, semináře, setkání a další akce zaměřené na podporu zvažování těchto specifických otázek a na rozšiřování závěrů z nich vyplývajících;
e) organizuje činnosti, které podnítí a zlepší výměnu zkušeností a osvědčených postupů;
f) rozvíjí spolupráci s kandidátskými zeměmi, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a subjekty;
g) v případě potřeby a na požádání poskytuje Radě a Komisi odborné posudky, aby jim pomohla ve všech otázkách týkajících se předcházení trestné činnosti;
h) každoročně podává prostřednictvím příslušných pracovních útvarů Radě zprávu o své činnosti a vyznačuje prioritní oblasti ve svém pracovním programu na další rok. Rada zprávu vezme na vědomí, schválí ji a postoupí ji Evropskému parlamentu.
Článek 4
K uskutečnění svých úkolů síť
a) dává přednost multidisciplinárnímu přístupu;
b) je prostřednictvím kontaktních míst v úzkém spojení s orgány předcházení trestné činnosti, místní samosprávou, místními sdruženími a občanskou společností i výzkumnými zařízeními a nevládními organizacemi členských států;
c) vytváří a provozuje internetovou stránku, na které zveřejňuje pravidelné zprávy a další užitečné informace, zejména přehled osvědčených postupů,
d) usiluje o využívání a rozšiřování výsledků projektů týkajících se předcházení trestné činnosti, které jsou financovány v rámci programů Unie.
Článek 5
1. První schůze sítě se koná dne 28. srpna 2001.
2. Síť se schází alespoň jednou za šest měsíců na svolání stávajícího předsednictví Rady.
3. V souvislosti se schůzemi sítě se scházejí zástupci vnitrostátních orgánů v síti, a to jeden zástupce z každého členského státu jmenovaný podle čl. 2 odst. 3, aby rozhodovali o otázkách uvedených v čl. 5 odst. 4.
4. Zástupci vnitrostátních orgánů v síti rozhodují o ročním programu sítě, včetně finančního plánu. Zejména rozhodují o
- oblastech, které je třeba přednostně zkoumat;
- hlavních konkrétních akcích, které mají být uskutečněny (semináře a konference, studie a výzkumné práce, vzdělávací programy…);
- struktuře internetových stránek.
Vypracovávají také výroční zprávu o činnosti sítě.
Rozhodnutí zástupců vnitrostátních orgánů v síti se přijímají jednomyslně.
Schůzi zástupců vnitrostátních orgánů v síti předsedá zástupce toho členského státu, který v té době předsedá Radě.
Zástupci vnitrostátních orgánů v síti se scházejí alespoň jednou během každého předsednictví. Vypracují svůj jednací řád, který přijmou jednomyslně.
5. Sekretariát sítě zajišťuje Komise.
6. Sekretariát sítě a jeho činnost jsou financovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Sekretariát sítě je pověřena vypracováním návrhu ročního programu a výroční zprávy o činnosti sítě. Zajišťuje běžné činnosti sítě včetně srovnávání, analýzy a rozšiřování informací, které provádí společně s vnitrostátními kontaktními místy. Pomáhá členům sítě při přípravě, vypracování a provádění projektů. Zřizuje a udržuje internetové stránky sítě. Při výkonu svých funkcí sekretariát úzce spolupracuje se zástupci vnitrostátních orgánů v síti.
Článek 6
Rada vyhodnotí činnost sítě do tří let po přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 7
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
V Bruselu dne 28. května 2001.