ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2007
o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Bezpečnost v železničních tunelech“ v transevropském konvenčním a vysokorychlostním železničním systému
(oznámeno pod číslem K(2007) 6450)
(Text s významem pro EHP)
(2008/163/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES ze dne 19. března 2001 o interoperabilitě konvenčního železničního systému (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitě vysokorychlostního železničního systému (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 5 odst. 1 směrnice 2001/16/ES a čl. 5 odst. 1 směrnice 96/48/ES se na každý subsystém má vztahovat jedna TSI. Pokud je třeba, může se na subsystém vztahovat několik TSI a jedna TSI se může vztahovat na několik subsystémů. Rozhodnutí vypracovat a/nebo přezkoumat TSI a volba její technické a zeměpisné působnosti vyžaduje pověření v souladu s čl. 6 odst. 1 směrnice 2001/16/ES a čl. 6 odst. 1 směrnice 96/48/ES.
(2)
Jako první krok musí Evropská asociace pro železniční interoperabilitu (European Association for Railway Interoperability - AEIF), která byla jmenována jako společný zastupující orgán, vypracovat návrh TSI.
(3)
AEIF byla pověřena vypracováním návrhu TSI subsystému „Bezpečnost v železničních tunelech“ v souladu s čl. 6 odst. 1 směrnice 2001/16/ES.
(4)
Návrh TSI byl prozkoumán výborem zřízeným směrnicí 96/48/ES o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému a uvedeným ve článku 21 směrnice 2001/16/ES.
(5)
Směrnice 2001/16/ES a 96/48/ES a TSI se vztahují na obnovu, avšak nikoli na výměny související s údržbou. Členské státy se však vyzývají, aby používaly TSI na výměny související s údržbou, pokud jsou s to tak činit a pokud je to odůvodněno rozsahem práce související s údržbou.
(6)
Technická specifikace pro interoperabilitu ve své aktuální verzi se nezabývá v plném rozsahu všemi podstatnými požadavky. V souladu s článkem 17 směrnice 2001/16/ES a článkem 17 směrnice 96/48/ES se technické aspekty, na které se dotyčná ustanovení nevztahují, označují jako „otevřené body“ v příloze C této TSI.
(7)
V souladu s článkem 17 směrnice 2001/16/ES a článkem 17 směrnice 96/48/ES musí jednotlivé členské státy informovat ostatní členské státy a Komisi o relevantních vnitrostátních technických předpisech, které se používají pro provádění podstatných požadavků týkajících se těchto „otevřených bodů“, jakož i o orgánech, které jmenuje k provádění postupu posuzování shody nebo vhodnosti k použití a o používaném kontrolním postupu pro ověřování interoperability subsystémů ve smyslu čl. 16 odst. 2 směrnice 2001/16/ES. Pro tento účel by členské státy měly pokud možno maximálně používat zásady a kritéria stanovené ve směrnicích 2001/16/ES a 96/48/ES. Členské státy by měly při každé příležitosti využívat služby orgánů oznámených podle článku 20 směrnice 2001/16/ES a článku 20 směrnice 96/48/ES. Komise by měla analyzovat informace postoupené členskými státy o vnitrostátních předpisech, postupech, orgánech pověřených prováděcími postupy a trvání těchto postupů a případně by měla s výborem projednat potřebu přijetí opatření.
(8)
Je třeba, aby dotčená TSI nevyžadovala používání konkrétních technologií nebo technických řešení s výjimkou případů, kdy je to nezbytně nutné pro interoperabilitu transevropského konvenčního železničního systému.
(9)
TSI je založena na nejlepších odborných znalostech dostupných v době přípravy příslušné předlohy. Technický pokrok, provozní, bezpečnostní nebo sociální požadavky si mohou vyžádat změnu nebo doplnění této TSI. V případě potřeby by v souladu s čl. 6 odst. 3 směrnice 2001/16/ES nebo s čl. 6 odst. 3 směrnice 96/48/ES měl být zahájen postup revize nebo aktualizace.
(10)
V zájmu podpory inovací a zohlednění získaných zkušeností by měla být připojená TSI periodicky přezkoumávána v pravidelných intervalech.
(11)
Pokud jsou navrhována inovativní řešení, výrobce nebo zadavatel uvedou odchylku od příslušné části TSI. Evropská agentura pro železnice dokončí vhodné funkční specifikace a specifikace rozhraní pro řešení a vypracuje metody posuzování.
(12)
Pověření vyžadovalo, aby TSI subsystému „Bezpečnost v železničních tunelech“ zahrnovala prevenci a zmírnění následků nehod a mimořádných událostí v tunelech, zejména těch způsobených požárem. V tomto ohledu měla být zvážena všechna potenciální rizika, včetně těch, která souvisí s vykolejením, srážkou, požárem a emisí nebezpečných látek. Tyto cíle a rizika by však byly zohledněny pouze do té míry, do jaké by měly dopad na subsystémy uvedené ve směrnicích a pokud by výsledné specifikace mohly navázat na příslušné zásadní požadavky. Očekávalo se, že zváženo bude několik subsystémů, především: „Infrastruktura“, „Kolejová vozidla“, „Provoz a řízení dopravy“ a „Údržba“, uvedených v příloze II směrnic.
(13)
Odborníci v oblasti železničních tunelů z Mezinárodního svazu železnic (UIC) a Evropské hospodářské komise OSN (UNECE) zhodnotili a vypracovali v období 2000-2003 nejlepší opatření, která se v Evropě v současné době používají, s cílem zajistit bezpečnost v nových i stávajících tunelech. Odborníci zaměstnaní u provozovatelů infrastruktur, železničních podniků a výrobců kolejových vozidel a vědci sdružení v pracovní skupině TSI v období 2003-2005 zahájili výběr na základě zvážení uvedených doporučení osvědčených postupů. Odborníci z Evropské asociace pro železniční interoperabilitu byli obdobně jako odborníci z UIC a UNECE toho názoru, že silnou stránkou železnic je předcházení nehodám. Preventivní opatření jsou všeobecně nákladově účinnější než opatření na zmírňování účinku či záchranná opatření. Kombinace opatření preventivní povahy a opatření na zmírňování účinku společně s opatřeními pro záchranu vlastními prostředky a záchrannými opatřeními nejlépe poslouží pro dosažení cíle optimální bezpečnosti za rozumných nákladů.
(14)
Hlavním účelem základních směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES je interoperabilita. Cílem je harmonizace bezpečnostních opatření a technických předpisů, které jsou v současnosti používány, s cílem umožnit interoperabilitu a nabídnout podobný přístup v oblasti bezpečnosti a bezpečnostních opatření cestujícím v celé Evropě. Kromě toho by měl být vlaku, který vyhovuje požadavkům této TSI (a požadavkům TSI „Kolejová vozidla“), umožněn v zásadě přístup do všech tunelů v transevropské síti.
(15)
Úroveň bezpečnosti železničního systému Společenství je všeobecně vysoká, zejména v porovnání se silniční dopravou. Ze statistického hlediska jsou tunely dokonce bezpečnější než zbývající část sítě. Je však důležité, aby bezpečnost byla udržována přinejmenším ve fázi současné přestavby železnic, která oddělí funkce dříve navzájem spojených železničních společností a posune odvětví železniční dopravy od samoregulace směrem k veřejné regulaci. Tato skutečnost byla i hlavním argumentem směrnice 2004/49/ES o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (Směrnice o bezpečnosti železnic (3): bezpečnost by měla být i nadále zdokonalována, je-li to prakticky možné, přičemž je zohledněna konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy.
(16)
Cílem této TSI bylo směrovat technický pokrok v oblasti bezpečnosti tunelů směrem k harmonizovaným a nákladově účinným opatřením, které by měly být v nejvyšší rozumné míře proveditelné po celé Evropě.
(17)
Tato TSI se vztahuje na tunely mimo města, kde objem dopravy je nízký, jakož i na tunely v centrech městských oblastí, kterými projíždí velký počet vlaků a cestujících. Tato TSI stanoví pouze minimální požadavky. Soulad s TSI sám o sobě není zárukou bezpečného provozu a jeho zahájení. Všechny strany podílející se na činnosti v oblasti problematiky bezpečnosti spolupracují, aby bylo dosaženo vhodné úrovně bezpečnosti pro dotčený tunel, v souladu s ustanoveními této TSI a směrnicemi o interoperabilitě. Členské státy se vyzývají, aby vždy při zahájení provozu nového tunelu či v případech, kdy se začnou používat pro provoz interoperabilních vlaků stávající tunely, ověřily, zda místní okolnosti (včetně typu a hustoty dopravy) vyžadují dodatečná opatření, která doplňují opatření uvedená v této TSI. Mohou tak učinit prostřednictvím analýzy rizik či jakékoli jiné špičkové metodologie. Tato ověření jsou součástí postupů bezpečnostního osvědčení a schválení z hlediska bezpečnosti stanovených v článku 10 a 11 směrnice o bezpečnosti železnic.
(18)
Některé členské státy již používají bezpečnostní opatření, která ve srovnání s požadavky této TSI vyžadují vyšší úroveň bezpečnosti. Tyto stávající předpisy je třeba zvážit v souvislosti s článkem 8 směrnice o bezpečnosti železnic. V souladu s článkem 4 uvedené směrnice členské státy rovněž zajistí, aby bezpečnost železnic byla všeobecně udržována, a je-li to prakticky možné, neustále zdokonalována, přičemž bude zohledněn vývoj právních předpisů Společenství a technický a vědecký pokrok a prvořadá pozornost bude věnována prevenci vážných nehod.
(19)
Členské státy mohou svobodně vyžadovat přísnější opatření v případě zvláštních situací, pokud uvedená opatření nenarušují interoperabilitu. Ustanovení článku 8 směrnice o bezpečnosti železnic a bod 1.1.6 této TSI tuto možnost připouští. Uvedené vyšší požadavky mohou spočívat v analýze scénářů a rizik a mohou se týkat subsystémů „Infrastruktura“, „Energie“ a „Provoz“. Od členských států se očekává, že zváží uvedené vyšší požadavky s ohledem na hospodářskou životaschopnost železnic a po konzultaci s dotčenými provozovateli infrastruktury, železničními podniky a záchrannými službami.
(20)
Pro určení opatření, která je potřeba přijmout pro tunel a vlak, byl stanoven pouze omezený počet typů dopravních nehod. Byla určena příslušná opatření, která potlačí či významně sníží rizika vyplývající z takových nehod. Opatření byla vypracována v kategoriích prevence, zmírnění následků, evakuace a záchrany. Příloha D této TSI znázorňuje kvalitativní poměr mezi typy nehod a opatřeními, přičemž uvádí, která opatření se vztahují na jednotlivé typy nehod. Používání této TSI tudíž není zárukou, že neexistuje smrtelné riziko.
(21)
Vymezení úlohy a odpovědnosti záchranných služeb přísluší vnitrostátním orgánům. Opatření v oblasti záchrany stanovená v této TSI jsou založena na předpokladu, že záchranné služby poskytující pomoc při nehodě v tunelu zachraňují lidské životy, nikoliv materiálové hodnoty, jako např. vozidla či konstrukce. Tato TSI dále stanoví očekávanou úlohu záchranných služeb pro každý typ nehod.
(22)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice Rady 96/48/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise přijímá technickou specifikaci pro interoperabilitu (dále jen „TSI“) subsystému „Bezpečnost v železničních tunelech“ transevropského konvenčního systému podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2001/16/ES a transevropského vysokorychlostního železničního systému podle čl. 6 odst. 1 směrnice 96/48/ES.
Tato TSI je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.
Daná TSI je plně použitelná na transevropský konvenční železniční systém uvedený v příloze I směrnice 2001/16/ES a na transevropský vysokorychlostní železniční systém uvedený v příloze I směrnice 96/48/ES, přičemž se zohledňuje článek 2 tohoto rozhodnutí.
Článek 2
1. S ohledem na otázky uvedené v příloze C specifikace TSI a označené jako „otevřené body“ jsou podmínkami, které musí být splněny pro ověření interoperability podle čl. 16 odst. 2 směrnice 96/48/ES a čl. 16 odst. 2 směrnice 2001/16/ES, použitelné platné technické předpisy členského státu, kterými se povoluje uvedení subsystémů popsaných v tomto rozhodnutí do provozu.
2. Každý členský stát oznámí do šesti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí ostatním členským státům a Komisi:
(a)
seznam použitelných technických předpisů podle odstavce 1;
(b)
postupy posuzování shody a ověřování, které mají být použity při provádění těchto předpisů;
(c)
subjekty, které jmenuje pro uskutečňování těchto postupů posuzování shody a ověřování.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 2008.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 20. prosince 2007.