NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 990/2004
ze dne 17. května 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 151/2003 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Komise uložila rozhodnutím č. 303/96/ESUO (2) konečné antidumpingové clo z dovozů některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska (dále jen „původní šetření“). Sazba uloženého antidumpingového cla byla 40,1 %. Závazek navržený v souvislosti s těmito dovozy byl přijat stejným rozhodnutím Komise.
(2)
Na základě žádosti podané Evropskou konfederací železářského a ocelářského průmyslu (European Confederation of Iron and Steel Industries - Eurofer) jménem výrobního odvětvíizotropních elektroplechů Společenství zahájila Komise přezkum opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 rozhodnutí Komise č. 2277/96/ESUO (3) (dále jen „základní rozhodnutí“). Komise zároveň z vlastního podnětu zahájila šetření podle čl. 11 odst. 3 základního rozhodnutí za účelem přezkumu vhodnosti formy opatření (4).
(3)
S ohledem na pozbytí platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli dne 23. července 2002 Rada nařízením (ES) č. 963/2002 (5) rozhodla, že antidumpingová opatření, která byla přijata podle základního rozhodnutí a která jsou stále v platnosti, se budou nadále uplatňovat a budou se řídit základním nařízením s účinkem od 24. července 2002. Podobně se od 24. července 2002 budou řídit základním nařízením jakákoliv antidumpingová opatření vyplývající z probíhajících antidumpingových šetření.
(4)
Na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti uvedeného v 2. bodě odůvodnění Rada potvrdila v lednu 2003 nařízením (ES) č. 151/2003 (6) konečné antidumpingové clo uložené rozhodnutím Komise č. 303/96/ESUO. Při uzavření přezkumu opatření před pozbytím platnosti však nadále zůstal otevřený prozatímní přezkum týkající se formy opatření.
2. Důvody pro přezkum
2.1. Prozatímní přezkumy omezené na dumping
(5)
Komise obdržela dvě žádosti o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního rozhodnutí, které byly v souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 963/2002 projednány podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Žádosti podali OOO VIZ - STAL (dále jen „VIZ STAL“) a Novolipetsk Iron and Steel Corporation (dále jen „NLMK“) (VIZ STAL a NLMK jsou dále uváděni jen jako „žadatelé“), oba vyvážející výrobci z Ruska. Obě žádosti byly založeny na skutečnostech, že žadatelé splnili podmínky pro udělení statusu tržního hospodářství a že jejich dumpingová rozpětí se podstatně snížila. Tvrdili tedy, že další ukládání opatření na současné úrovni není již nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem stanoveno, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, zahájila Komise oznámením v srpnu 2002 šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud jde o VIZ STAL (7) a následně v říjnu 2002 šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud jde o NLMK (8). Oba přezkumy se omezily na prošetření dumpingu.
(8)
Komise úředně informovala žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení prozatímních přezkumů a všem dotčeným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Žadatelé vyjádřili svá stanoviska písemně. Byly vyslechnuty všechny strany, které o to požádaly.
(10)
Komise zaslala žadatelům a jednomu dotčenému dovozci ve Společenství dotazník, který vyplnili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Navíc Komise zaslala oběma žadatelům formulář pro žádost o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(12)
Komise zjišťovala a ověřovala informace, které považovala za nezbytné pro určení dumpingu. Návštěvy za účelem ověření byly uskutečněny v prostorách těchto společností:
vyvážející výrobci v Rusku:
-
VIZ STAL, Jekatěrinburg
-
NLMK, Lipetsk
dotčený dovozce (společnosti VIZ STAL)
-
Duferco Commerciale S.p.A., Janov
Šetření dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2001 do 30. června 2002 (dále jen „období šetření“).
2.2. Prozatímní přezkum omezený na formu opatření
(13)
Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění, Komise z vlastního podnětu rozhodla o zahájení prozatímního přezkumu za účelem zjištění vhodnosti formy platných opatření (dále jen „ přezkum ex-officio“). V této souvislosti se vzalo v úvahu, že při sledování závazku docházelo k potížím při prosazování, což mělo důsledky na nápravný účinek opatření. Zahájení tohoto řízení a část šetření týkající se tohoto přezkumu byly uskutečněny současně s přezkumem opatření před pozbytím platnosti, který byl ukončen uložením stávajících opatření nařízením Rady (ES) č. 151/2003. Komise úředně informovala dotčené výrobní odvětví Společenství a dotčené dovozce, dodavatele a uživatele a zástupce vyvážející země o zahájení obou šetření a dala dotčeným stranám možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(14)
Jak je uvedeno v 6. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 151/2003, Komise v průběhu výše uvedených šetření obdržela od dvou dotčených vyvážejících výrobců, a to VIZ STAL a NLMK, žádosti o zahájení prozatímních přezkumů omezených na hlediska dumpingu, jak je vysvětleno v 6. bodu odůvodnění tohoto nařízení. Jelikož v obou přezkumech musela být šetřena hlediska dumpingu, což by nakonec mohlo ovlivnit úroveň opatření, která jsou předmětem přezkumu ex-officio, bylo považováno za vhodné ukončit tento přezkum společně s prozatímními přezkumy omezenými na dumping, aby se mohly vzít v úvahu případně změněné hospodářské podmínky dotyčných vyvážejících výrobců.
2.3 Společné závěry
(15)
Vzhledem k tomu, že tři přezkumy se dotýkaly stejného antidumpingového opatření, bylo z důvodů řádné správy považováno za vhodné uko čit tyto přezkumy současně.
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(16)
Dotyčný výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. izotropní plechy válcované za studena a pásy křemíkové elektrooceli šířky větší než 500 mm pocházející z Ruska (dále jen „izotropní elektroplechy“ nebo „dotyčný výrobek“), kódů KN 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (nový kód KN od 1. 1. 2004). Tento výrobek se používá pro elektromagnetické přístroje a v zařízeních jako silové a distribuční transformátory.
(17)
V poměrně složitém výrobním procesu izotropních elektroplechů jsou izotropní struktury orientovány jednotně ve směru válcování plechu nebo pásu, aby se tím umožnilo řídit magnetické pole s vysokým stupněm účinnosti. Dotyčný výrobek musí splňovat specifikace týkající se magnetické indukce, pilotového faktoru stejně tak jako nejvyšší přípustnou míru remagnetizačních ztrát. Obě strany výrobku jsou zpravidla kryty tenkým izolačním povlakem.
2. Obdobný výrobek
(18)
Bylo zjištěno, že izotropní elektroplechy vyráběné a prodávané v Rusku měly stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako izotropní elektroplechy vyráběné v Rusku a vyvážené do Společenství. Byly tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PROZATÍMNÍ PŘEZKUMY OMEZENÉ NA DUMPING
1. Předběžné poznámky
(19)
Rada uznala nařízením (ES) č. 1972/2002 (9), že je vhodné povolit stanovení běžné hodnoty pro ruské vývozce a výrobce podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, a podle toho změnila základní nařízení. Podle článku 2 nařízení (ES) 1972/2002 by se však tato změna měla vztahovat pouze na šetření zahájená po vstupu uvedeného nařízení v platnost, tj. od 8. listopadu 2002. Jelikož oba prozatímní přezkumy, o která žadatelé požádali, byly zahájeny před tímto dnem, není uvedená změna na současná šetření použitelná. V tomto ohledu se všechny další odkazy na základní nařízení považují za odkazy na uvedené nařízení ve znění před uvedenou změnou.
(20)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení může být běžná hodnota určena podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pouze pokud žadatelé prokážou, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. že působí v podmínkách tržního hospodářství s ohledem na výrobu a prodej dotyčného obdobného výrobku.
2. Status tržního hospodářství
(21)
Formuláře pro žádost o status tržního hospodářství byly podány ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení oběma žadateli.
(22)
Bylo zjištěno, že pro oba žadatele byla rozhodnutí týkající se cen, nákladů a vstupů přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že náklady hlavních vstupů odrážely tržní hodnoty. Společnosti disponovaly jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními pravidly a používaným ve všech oblastech. Výrobní náklady a finanční situace žadatelů nepodléhala podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obě společnosti podléhaly právním předpisům o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly právní jistotu a stabilitu pro fungování společností. A konečně, převody směnných kurzů byly prováděny podle tržních kurzů. Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení byla splněna.
(23)
Komise informovala žadatele a výrobní odvětví Společenství o učiněných rozhodnutích a dala jim možnost se vyjádřit. Od dotčených stran nebyly obdrženy žádné připomínky. S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že status tržního hospodářství by měl být udělen oběma žadatelům.
3. NLMK
(24)
Ačkoliv tento žadatel požádal o zahájení současného prozatímního přezkumu, nepodal Komisi následně informace podstatné pro výpočet dumpingového rozpětí. Zejména nemohly být ověřeny výrobní náklady během šetření na místě. Informace poskytnuté ve vyplněném dotazníku nebyly navíc podpořeny dostatečnými důkazy a přístup k důležitým informacím byl odepřen. V některých případech byly poskytnuty zavádějící informace. Například, jak NLMK připustil, byly výrobní náklady ve vyplněném dotazníku pro finanční rok 2001, který se překrýval šest měsíců s obdobím šetření, podhodnoceny o přibližně 50 %. Společnost ve skutečnosti neopodstatnila a neprokázala věrohodnost svých výrobních nákladů, jak je uvedla ve vyplněném dotazníku. Za těchto podmínek nemohlo být provedeno řádné ověření odpovědí v dotazníku a uvedená čísla byla považována za nespolehlivá.
(25)
NLMK byl informován, že podané informace nebyly ověřitelné a nemohly tedy být použity. Žadateli byla dána možnost poskytnout další vysvětlení. Navíc mu byla dána možnost být v této věci slyšen. NLMK však ve stanovené lhůtě nepředložil žádné uspokojivé vysvětlení.
(26)
NLMK tedy připustil problémy týkající se zejména ověření nákladů, avšak tvrdil, že ke stanovení jeho výrobních nákladů by měly být použity údaje získané během jiného šetření týkajícího se obdobného výrobku. NLMK odkázal na antidumpingové šetření zahájené v květnu 2002 (10), týkající se dovozů některých izotropních plechů a pásů (válcované výrobky) šířky nejvýše 500 mm pocházejících mimo jiné z Ruska (dále jen „malé izotropní elektroplechy“). NLMK byl předmětem tohoto šetření a předložil odpovědi na dotazník. Argumentoval tedy, že informace o výrobních nákladech předložené v rámci uvedeného řízení by měly být použity ke stanovení nákladů v současném přezkumu. NLMK tvrdil, že vzhledem k podobnosti obou výrobků, tj. malých izotropních elektroplechů a dotyčného výrobku, by náklady byly téměř totožné.
(27)
Avšak šetření týkající se malých izotropních elektroplechů a současný prozatímní přezkum zahrnují odlišné výrobky a zahrnují jiná období šetření. Nicméně, i kdyby výrobní náklady těchto dvou výrobků byly téměř totožné v obou šetřeních - což nebylo potvrzeno - je třeba zdůraznit, že náklady a ceny týkající se odlišných období nejsou nutně srovnatelné. Navíc šetření týkající se malých izotropních elektroplechů bylo ukončeno v únoru 2003 z důvodu stažení stížnosti výrobním odvětvím Společenství (11). Nebyly tedy učiněny žádné konečné závěry nebo zjištění, které mohly být použity pro současný přezkum. Byl tedy učiněn závěr, že informace získané během šetření týkajícího se malých izotropních elektroplechů by nebyly vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty v současném řízení. Žádost NLMK tedy musela být zamítnuta.
(28)
Po následném zveřejnění NLMK tvrdil, že byl diskriminován vůči VIZ STAL a že jeho náklady měly být spíše stanoveny na základě náhradních zdrojů, než aby jeho žádost o přezkum byla zamítnuta jako celek. NLMK navrhl použití nákladů VIZ STAL nebo výrobního odvětví Společenství.
(29)
Tento argument byl neopodstatněný. Narozdíl od případu NLMK mohly být odpovědi na dotazník VIZ STAL plně ověřeny a byly provedeny opravy na základě vlastních ověřených čísel VIZ STAL (viz 40. a 56. bod odůvodnění). Pokud byla čísla VIZ STAL nahrazena jiným zdrojem informací, nebylo to v důsledku neověřených čísel, avšak z důvodů uvedených v 41. až 49. a 57. až 60. bodě odůvodnění.
(30)
Je třeba rovněž poznamenat, že účelem současného prozatímního přezkumu bylo stanovit, zda se individuální okolnosti dotyčného vyvážejícího výrobce podstatně změnily. Prozatímní přezkum byl zahájen na žádost NLMK. V této souvislosti je třeba poznamenat, že je protichůdné nejprve tvrdit, že se změnily individuální okolnosti a následně, kdy to nelze prokázat, tvrdit, že takové stanovení by mělo být učiněno na základě údajů jiných společností. Stanovení nákladů a běžné hodnoty je rozhodujícím prvkem při stanovení individuální situace společnosti s ohledem na dumping a plné nahrazení těchto údajů by za těchto okolností vedlo k bezvýznamným výsledkům.
(31)
Následkem výše uvedeného nemohla společnost prokázat, že se okolnosti týkající se dumpingového rozpětí zjištěné v původním šetření změnily způsobem, jakým tvrdila. Prozatímní přezkum, pokud jde o NLMK, musel být tedy ukončen a antidumpingové rozpětí zjištěné během původního šetření, tj. 40,1 %, by mělo být zachováno.
(32)
Vzhledem k výše uvedenému je dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranici Společenství:
NLMK, Lipetsk:
40,1 %
4. VIZ STAL
4.1. Dumping
a) Běžná hodnota
(33)
Pokud jde o VIZ STAL, bylo nejdříve zjišťováno, zda je jeho celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým vývozním prodejem dotyčného výrobku do Společenství. A jelikož celkový objem domácího prodeje VIZ STAL převýšil 5 % jeho celkového objemu vývozního prodeje do Společenství, byl domácí prodej obdobného výrobku shledán podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení reprezentativním.
(34)
Následně byly zjišťovány typy izotropních elektroplechů, které žadatel prodal na domácím trhu, jež byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.
(35)
Pro každý typ, který žadatel prodal na svém domácím trhu a který byl shledán přímo srovnatelný s typem prodávaným na vývoz do Společenství, bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej konkrétního typu izotropních elektroplechů byl považován za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje daného typu během období šetření představoval 5 % nebo více celkového objemu prodeje srovnatelného typu izotropních elektroplechů vyváženého do Společenství.
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo stanovením poměru výnosných prodejů nezávislým spotřebitelům dotyčného typu rovněž zjišťováno, zda domácí prodej každého typu výrobku mohl být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku. Domácí prodej byl považován za výnosný, jestliže se čistá hodnota prodeje rovnala nebo přesahovala vypočítané výrobní náklady každého dotyčného typu (dále jen „výnosný prodej“). V případech, kde objem prodeje typu výrobku prodaného za čisté prodejní ceny rovnající se nebo přesahující vypočítané výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kde se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala nebo převyšovala jednotkovou výrobní cenu, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto typu během období šetření bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje výnosné či nikoli. V případech, kde objem výnosných prodejů typu výrobku představoval 80 % nebo méně, avšak 10 % nebo více celkového objemu prodeje tohoto typu, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně vypočítané jako vážený průměr pouze výnosných prodejů.
(37)
V případech, kde objem výnosných prodejů typu představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu na domácím trhu, mělo se za to, že tento typ byl prodáván v nedostatečných množstvích, než aby domácí cena mohla poskytnout vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty.
(38)
Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že celkový domácí prodej dotyčného výrobku nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(39)
Kdykoliv nemohly být domácí ceny konkrétního typu použity ke stanovení běžné hodnoty, musela být běžná hodnota vytvořena. Bylo tedy zjišťováno, zda by výrobní náklady v zemi původu nebo domácí ceny jiných výrobců v zemi původu mohly být použity jako základ pro vytvoření běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pokud jde o výrobní náklady dotyčného výrobku uváděné VIZ STAL, musely být opraveny s přihlédnutím k různým nákladům na zpracování různých typů dotyčného výrobku. Bylo zjištěno, že určité charakteristiky výrobku měly skutečně vliv na náklady a ceny určitého typu výrobku. Údaje poskytnuté VIZ STAL týkající se výrobních nákladů tedy nemohly být použity jako takové a musely být učiněny závěry na základě dostupných faktů. Jelikož nebyla k dispozici jiná přijatelnější metoda, mělo se za to, že by rozdíl ve výrobních nákladech různých typů izotropních elektroplechů měl mít stejný poměr jako je rozdíl v prodejních cenách těchto typů. Náklady na každý vyrobený typ izotropních elektroplechů byly tedy posuzovány na základě rozdílu mezi průměrnými domácími prodejními cenami konkrétního typu izotropních elektroplechů ve srovnání s celkovou průměrnou domácí prodejní cenou všech typů.
(41)
Navíc se bere na vědomí, že VIZ STAL uzavřel dlouhodobou dohodu se svým dodavatelem surovin, která byla platná v období šetření. Surovinami nakoupenými od tohoto dodavatele byly pásy válcované za tepla (dále jen „PVT“). Podle této dohody měl dodavatel výhradní právo na dodávky surovin tomuto vyvážejícímu výrobci během období šetření. Dodavatel vyráběl PVT uzpůsobené podle specifikací vyvážejícího výrobce. Vyvážející výrobce byl zavázán k odkoupení celé výroby PVT svého dodavatele, i když nebyly splněny požadované normy. Nákupní ceny byly stanoveny předem na určité úrovni a zaručeny bez ohledu na jakost dodaných surovin. Bylo dále zjištěno, že technici zaměstnaní dotyčným vyvážejícím výrobcem prováděli pravidelné kontroly jakosti v prostorách dodavatele.
(42)
Ačkoliv šetření neobjasnilo žádná přímá práva na držbu podílů nebo na ovládání mezi těmito dvěma společnostmi, musel se na základě informací získaných během šetření učinit závěr, že vztah mezi dotyčným vyvážejícím výrobcem a jeho dodavatelem byl obzvláště silný. Spojení mezi VIZ STAL a jeho dodavatelem nebylo tedy omezeno na prodej jako takový, ale přesahovalo hranice běžných prodejních transakcí. Zejména VIZ STAL kontroloval výrobu PVT ve výrobních prostorách svého dodavatele, což ukázalo, že tyto společnosti byly také spojeny ve fázi výroby PVT. Vztah mezi VIZ STAL a jeho dodavatelem byl tedy jak vztahem v oblasti prodeje, tak vztahem v oblasti výroby, tj. značně přesahoval hranici pouhého vztahu kupující - prodávající.
(43)
Vzhledem k výše uvedené dohodě byl tedy dále učiněn závěr, že VIZ STAL nemohl získávat suroviny od jiných dodavatelů během období šetření a byl závislý pouze na jednom dodavateli. VIZ STAL musel tedy také nakupovat PVT nižší jakosti, i když suroviny nesplňovaly požadované normy pro výrobu dotyčného výrobku. Na druhé straně ceny PVT nemohly být upraveny podle jakosti dodaného výrobku, protože byly stanoveny předem. Kromě toho dodavatel VIZ STAL neměl právo dodávat PVT jiným zákazníkům, protože byl zavázán vyrábět výlučně pro VIZ STAL v jakosti stanovené VIZ STAL.
(44)
Následně bylo zjišťováno, zda mohly být ceny mezi těmito stranami považovány za spolehlivé. V tomto ohledu se mělo za to, že nákupní ceny mezi VIZ STAL a jeho dodavatelem byly na základě jejich dlouhodobé dohody stanoveny během období šetření na umělé úrovni. Šetření navíc odhalilo, že ceny PVT se během období šetření vyvíjely neobvykle a že zůstaly na stejné úrovni bez ohledu na jakost nakoupeného výrobku nebo jiné tržní podmínky, jako jsou výkyvy cen energie, jedné z nejdůležitějších složek používaných pro výrobu PVT. Mělo se rovněž za to, že VIZ STAL měl se svým dodavatelem vztah, který přesahoval hranici pouhého vztahu kupující - prodávající, jak je uvedeno v 42. a 43. bodu odůvodnění. Komise se tedy domnívala, že náklady spojené s nákupní cenou PVT se odpovídajícím způsobem neodrážely v účetnictví VIZ STAL ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení, a tedy musely být upraveny.
(45)
Po následném zveřejnění VIZ STAL tvrdil, že byl zcela nezávislý na svém dodavateli PVT a že ve skutečnosti si s ohledem na PVT mohly obě strany zvolit obchodní partnery. Toto tvrzení však bylo v rozporu s informací poskytnutou během šetření a muselo být odmítnuto. VIZ STAL rovněž argumentoval, že v tomto typu průmyslu byly podobné smluvní úpravy běžné. Tento argument nebyl podpořen žádnými důkazy a nemohl být potvrzen závěry současného šetření. V každém případě byla existence těchto úprav v této souvislosti považována za nepodstatnou. Navíc by tyto úpravy a jejich vliv na náklady a ceny související s dotyčným výrobkem musely být přezkoumány případ od případu.
(46)
VIZ STAL k závěrům Komise, že nákupní ceny PVT nesledovaly typické výkyvy trhu, namítal, že nakoupený výrobek měl specifickou jakost a podléhal zvláštním tržním podmínkám ve srovnání s jinými typy PVT. Také argumentoval, že vývoj cen PVT používaných pro výrobu izotropních elektroplechů ve Společenství by vykazoval podobný model jako v Rusku. VIZ STAL dále tvrdil, že srovnání cen PVT s cenami energie, zejména zemního plynu, by byly nevhodné, protože hlavní surovinou používanou dodavatelem VIZ STAL bylo uhlí. Obecně VIZ STAL popíral jakékoliv spojení mezi vývojem cen energie a cen výrobků z oceli.
(47)
Informace týkající se rozdílů v jakosti a v tržních podmínkách mezi různými typy PVT nebyla podána ani ve vyplněném dotazníku, ani během ověřování na místě, ačkoliv byl podrobný popis výrobku týkající se typu PVT nakoupeného během období šetření před ověřováním na místě zvláště požadován. Informace poskytnutá VIZ STAL po ověřování na místě, tj. z velké části po uplynutí lhůty stanovené v oznámení o zahájení, nemohla být již ověřena, a tedy musela být odmítnuta. V každém případě je třeba poznamenat, že ceny PVT ve Společenství podléhaly během období šetření výrazným výkyvům a že rovněž došlo k výrazným cenovým výkyvům jiných typů PVT na světovém trhu. Tyto vývoje ukazují, že pevná cena PVT na ruském domácím trhu nesledovala typické výkyvy na trhu, avšak byla ovlivněna vztahem mezi VIZ STAL a jeho dodavatelem.
(48)
Pokud jde o ceny energie, je třeba poznamenat, že dodavatel VIZ STAL nepředložil vyplněný dotazník a během tohoto šetření nebyl zkoumán. VIZ STAL ani nepředložil žádné důkazy podporující jeho tvrzení. Současné šetření tedy nemohlo potvrdit, že dodavatel VIZ STAL skutečně používal uhlí jako hlavní vstup pro výrobu PVT. Podobně VIZ STAL nepředložil žádný důkaz o tom, že by výkyvy v cenách energie a oceli spolu nesouvisely. Lze tedy odůvodněně očekávat, že výkyvy v cenách energie by za běžných podmínek na volném trhu měly vliv na ceny PVT.
(49)
Vzhledem k výše uvedenému nebyly uváděné ceny PVT považovány za spolehlivé. Náklady na PVT tedy musely být upraveny. Komise musela následně stanovit ceny PVT s ohledem na tohoto žadatele na základě nákladů jiných výrobců nebo vývozců ve stejné zemi nebo, kde taková informace nebyla dostupná nebo nemohla být použita, na jakémkoliv jiném přijatelném základě. Jak je uvedeno v 24. až 31. bodě odůvodnění, náklady, včetně nákladů na PVT jiného známého výrobce PVT v Rusku, nemohly být stanoveny. Jelikož žádný jiný výrobce dotyčného výrobku nebo žádní jiní výrobci PVT v Rusku nebyli Komisi známi, náklady na PVT s ohledem na VIZ STAL musely být stanoveny na základě jakékoliv jiné přijatelné informace. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, mohly být výrobní náklady žadatele stanoveny pouze na základě cen PVT ve Společenství.
(50)
Po následném zveřejnění VIZ STAL dále tvrdil, že ceny PVT ve Společenství by měly být upraveny z důvodů rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, v postupu výroby, v nákladech na dopravu a v podmínkách prodeje.
(51)
Pokud jde o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, byly při stanovení průměrné ceny PVT ve Společenství vzaty v úvahu tím, že byly vyloučeny vysoce jakostní typy PVT, které se v Rusku nevyrábějí. Žádná jiná úprava nebyla tedy odůvodněná.
(52)
S ohledem na různé postupy výroby užívané v Rusku a ve Společenství, VIZ STAL argumentoval, že technologie používaná ve Společenství vyžaduje vyšší vstup energie, vytváří více odpadu a má vyšší výnos výroby. Ačkoliv však postup výroby zejména užívaný ve Společenství skutečně vyžaduje vyšší vstup energie, bylo zjištěno, že tento postup výroby produkoval výrazně nižší množství odpadu. Celková účinnost různých postupů byla tedy považována za rovnocennou a vyvolávala podobné výrobní náklady. Žádná jiná úprava nebyla tedy odůvodněná.
(53)
Pokud jde o rozdíly v podmínkách prodeje, VIZ STAL argumentoval, že ceny ve Společenství jsou na „monopolistické“ úrovni, ačkoliv nevysvětlil, v jaké míře to mělo vliv na cenu nebo srovnání cen. Bylo dále zjištěno, že podmínky prodeje byly podobné na obou trzích, tj. existoval pouze jeden výrobce PVT prodávající výrobek na oba domácí trhy. V Rusku však byly ceny navíc ovlivněny vztahem mezi dotyčným vyvážejícím výrobcem a jeho dodavatelem. Žádná jiná úprava nebyla tedy odůvodněná.
(54)
Pokud jde o náklady na dopravu pro nákupy PVT, žádná úprava nebyla odůvodněná, protože ceny výrobního odvětví Společenství byly vypočítány na základě cen ze závodu, tj. vyloučením nákladů na dopravu.
(55)
Po následném zveřejnění výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že ceny energie (zejména plynu) na ruském domácím trhu nejsou výsledkem vzájemného působení sil na volném trhu, což by mělo být vzato v úvahu při stanovení výrobních nákladů VIZ STAL. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise dala výrobnímu odvětví Společenství možnost podat připomínky k udělení statusu tržního hospodářství dvěma ruským vyvážejícím výrobcům. Výrobní odvětví Společenství při následném určování běžné hodnoty (viz 23. bod odůvodnění) neupozornilo na potřebu zjišťovat účinky cen ruského plynu. Zatímco ceny plynu v Rusku nemusejí být v regionech a pro spotřebitele stejné, nebylo v této pozdní etapě řízení možné prošetřit záležitost cen energie ve větších podrobnostech. V každém případě šetření odhalilo, že přímý vstup energie VIZ STAL pro výrobu izotropních elektroplechů nebyl významný, měl tedy pouze malý vliv na jeho výrobní náklady. Pokud jde o jeho dodavatele PVT, a jak je zmíněno v 48. bodu odůvodnění, tato společnost nebyla přímo šetřena v současném prozatímním přezkumu a nebyly učiněny žádné závěry s ohledem na věrohodnost hlavních vstupních nákladů dodavatele. V každém případě, jelikož ceny mezi VIZ STAL a jeho dodavatelem byly shledány nespolehlivými a nahrazeny cenami uplatňovanými na trhu Společenství, bylo jakékoliv možné narušení cen týkající se vstupu energie již odstraněno.
(56)
Za účelem zjištění úplných výrobních nákladů izotropních elektroplechů, musely být určeny prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PRSN“). VIZ STAL tvrdil, že by některé náklady, které vznikly před obdobím šetření, avšak byly zaúčtovány v období šetření, měly být považovány za pouhé účetní náklady a odečteny od PRSN. Žádné důkazy o tom, že tyto náklady ve skutečnosti vznikly před obdobím šetření, však nebyly předloženy. Dané výdaje byly skutečně podstatně vyšší ve srovnání s předchozími lety, takže skutečný vznik těchto nákladů v období šetření nemůže být vyloučen.
(57)
Navíc v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení musely být do oznámených PRSN doplněny finanční výdaje. V této souvislosti bylo zjištěno, že spřízněná strana poskytla VIZ STAL bezúročný úvěr na základě amerického dolaru. Jelikož PRSN tedy plně neodrážely všechny náklady spojené s výrobou a prodejem dotyčného výrobku, byla doplněna částka finančních výdajů za běžných tržních podmínek. V tomto ohledu byla na poskytnutý úvěr uplatněna úroková sazba pro podobné úvěry za tržních podmínek v období šetření. Protože nebyla k dispozici jiná vhodnější metoda, byla celková částka úrokových nákladů rozdělena na dotyčný výrobek na základě obratu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(58)
VIZ STAL namítal proti úpravě PRSN s ohledem na finanční náklady. VIZ STAL argumentoval, že strana poskytující daný úvěr byla většinovým akcionářem VIZ STAL a mohla místo toho zvolit navýšení akciového kapitálu, čímž by žádné finanční náklady nevznikly. Jinak VIZ STAL tvrdil, že v období šetření došlo k uhrazení nákladů a že uplatňovaná úroková sazba by měla být sazbou, která by mohla být získána na domácím trhu věřitele. Navíc VIZ STAL tvrdil, že část úrokových nákladů (nominální úroková sazba) byla již zahrnuta do PRSN a neměla by být počítána dvakrát. Částka dodatečných finančních nákladů by tedy měla být příslušně snížena.
(59)
První požadavek musel být zamítnut, protože náklady by měly odrážet všechny náklady spojené s výrobou a prodejem dotyčného výrobku, a to v tomto případě neodrážely, jak je vysvětleno v 57. bodu odůvodnění. Za běžných tržních podmínek by býval VIZ STAL musel hledat financování na otevřeném trhu a býval by podléhal dodatečným finančním výdajům, které by se měly odrážet v jeho nákladech. Rovněž se bere na vědomí, že úvěry a akciové podíly nejsou jednoduše vzájemně nahraditelné, protože mají zcela odlišné následky. Tedy, zatímco úvěr je splácen, neplatí to pro akciový kapitál.
(60)
Bylo rovněž zvažováno, že nejvhodnější úrokovou sazbou by byla úroková sazba na domácím trhu dlužníka, protože tato sazba by nejvhodnějším způsobem odrážela náklady spojené s výrobou a prodejem dotyčného výrobku na ruském domácím trhu, pro který je běžná hodnota stanovena. V každém případě VIZ STAL nepředložil žádné příslušné důkazy s ohledem na tvrzenou uplatňovanou úrokovou sazbu na domácím trhu věřitele. VIZ STAL po následném zveřejnění podal některé dodatečné informace týkající se uhrazení pracovního kapitálu, které nemohlo být již ověřeno z toho důvodu, že řízení se nacházelo v pozdní etapě, a nemohlo být tedy vzato v úvahu. Navíc nebyly předloženy žádné důkazy, že část úrokových nákladů by již byla zahrnuta v PRSN nebo že úroky byly ve skutečnosti VIZ STAL placeny. Toto tvrzení tedy muselo být zamítnuto.
(61)
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že při výpočtu PRSN by mělo být vzato v úvahu narušení s ohledem na hodnocení a odpis majetku. Bylo rovněž tvrzeno, že výdaje PRSN by byly výrazně vyšší než ve Společenství zejména z důvodu vyšších poprodejních nákladů, vyšších nákladů na výzkum a vývoj a vyšších nákladů na nezbytné komunikační nástroje a systémy informačních technologií.
(62)
Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádný důkaz s ohledem na výše uvedená tvrzení. Tato tvrzení byla navíc učiněna ve velice pozdní etapě řízení a nemohla být tedy zkoumána ve větších podrobnostech. Tato tvrzení tedy musela být zamítnuta.
(63)
Navíc bylo zkoumáno, zda by mohla být stanovena běžná hodnota na základě domácích cen jiných výrobců podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož druhý žadatel, NLMK, neposkytl žádné spolehlivé informace týkající se domácích prodejních cen dotyčného výrobku (jak je vysvětleno v 24. a 31. bodu odůvodnění) a jelikož na ruském domácím trhu nebyli žádní jiní spolupracující prodejci nebo výrobci než žadatelé, nebyla Komisi dostupná žádná informace týkající se domácích prodejních cen jiného výrobce.
(64)
Ve všech případech, kde byla použita vytvořená běžná hodnota, byla tedy běžná hodnota vytvořena připočítáním výrobních nákladů k vyváženým modelům a případně upravena o přiměřenou částku na PRSN a přiměřené ziskové rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(65)
Za tímto účelem bylo zkoumáno, zda-li vzniklé PRSN a zisk žadatele na domácím trhu, upravené podle uvedeného popisu, poskytovaly spolehlivé údaje. Skutečné domácí PRSN byly považovány za spolehlivé, jelikož na objem domácích prodejů obdobného výrobku se mohlo hledět jako na reprezentativní. S ohledem na skutečnost, že celkové domácí prodeje dotyčného výrobku však nebyly uskutečněny v běžném obchodním styku ve smyslu základního nařízení (viz 38. bod odůvodnění), nemohla být stanoveno domácí ziskové rozpětí podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení. Jelikož nebyla dostupná žádná informace o PRSN a ziskovém rozpětí jiných vývozců a výrobců podléhajících tomuto šetření a jelikož VIZ STAL nevyráběl a neprodával jiné výrobky stejné obecné kategorie výrobků než izotropní elektroplechy, bylo domácí ziskové rozpětí stanoveno podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. na základě jakékoliv jiné rozumné metody. Za nepřítomnosti žádné jiné věrohodnější informace, bylo ziskové rozpětí na domácím trhu odhadováno na 10 % výrobních nákladů. Vzhledem k investicím v Rusku, které je stále považováno za vyvíjející se tržní hospodářství s dynamičtějšími výhledy růstu a vyšší mírou inflace než ve více rozvinutých hospodářstvích a následně k vyšším očekáváním výtěžku z kapitálových investic, bylo ziskové rozpětí 10 % užité pro účely současného šetření považováno za konzervativní odhad.
b) Vývozní cena
(66)
VIZ STAL byl z velké části vlastněn a ovládán spřízněnou holdingovou/obchodní společností ve Švýcarsku. Všechny vývozní prodeje v období šetření byly uskutečněny přes švýcarskou společnost spřízněnému dovozci ve Společenství, který znovu prodal dotyčný výrobek konečným zákazníkům ve Společenství. Vývozní ceny byly tedy vytvořeny na základě cen z opětovných prodejů prvnímu nezávislému kupci ve Společenství podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(67)
Podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly učiněny úpravy u všech nákladů vzniklých mezi dovozem a novýmprodejem spřízněným dovozcem ve Společenství, včetně PRSN a přiměřeného ziskového rozpětí.
(68)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 75. bodu odůvodnění, byla podle tvrzení VIZ STAL ve vyplněném dotazníku učiněna úprava vývozní ceny pro úvěrové náklady (tj. finanční náklady) pro platební podmínky poskytované spřízněným dovozcem prvnímu nezávislému kupci ve Společenství podle čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení. Na druhé straně by se při vytváření vývozních cen podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení také měly upravit všechny náklady vzniklé mezi dovozem a opětovným prodejem dotyčného výrobku. Položky, o které by měly být úpravy učiněny, mimo jiné zahrnují přijatelné rozpětí PRSN spřízněného vývozce. V některých případech však tyto PRSN mohou zahrnovat finanční náklady odvozující se od výše uvedených platebních podmínek. Za účelem zamezení dvojímu odpočtu finančních nákladů, a to i) finančních nákladů odvozujících se od výše uvedených platebních podmínek a odečtených podle čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení a ii) finančních nákladů, které jsou částí PRSN spřízněného dovozce, byla spřízněnému dovozci dána možnost předložit důkazy potvrzující to, že část jeho finančních nákladů vznikla z důvodu financování platebních podmínek poskytovaných jeho nezávislým zákazníkům ve Společenství. Spřízněný dovozce však nepředložil důkazy, že se jednalo o tento případ, a tedy PRSN spřízněného dovozce musejí být odečteny od vytvořené vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(69)
Po následném zveřejnění VIZ STAL tvrdil, že část vzniklých finančních nákladů odečtených od vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení byla zahrnuta do PRSN spřízněného dovozce a že výpočet vytvořené vývozní ceny by tedy měl být opraven tak, aby zamezil dvojímu odpočtu těchto nákladů. Bere se na vědomí, že toto tvrzení bylo poprvé učiněno po zveřejnění a že dokonce ani v tomto případě nebyly předloženy důkazy, které by mohly podpořit názor VIZ STAL. Navíc ověřování v prostorách dotčeného dovozce nepotvrdilo, že úvěrové náklady poskytnuté VIZ STAL nezávislému zákazníku ve Společenství skutečně nesl spřízněný dovozce, a že tedy byly zahrnuty v jeho PRSN. Toto tvrzení tedy muselo být zamítnuto.
(70)
Pokud jde o spřízněného dovozce ve Společenství, šetření odhalilo, že náklady na umoření a odpis vzniklé spřízněnému dovozci nebyly oznámeny. Tyto náklady byly tedy doplněny do celkových PRSN. PRSN byly poté odečteny od ceny opětovného prodeje prvnímu nezávislému kupci ve Společenství podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti Komise odmítla metodologii uplatňovanou VIZ STAL pro výpočet poměrů rozdělování užitou k rozdělování celkových PRSN na dotyčný výrobek a na „jiné výrobky“. VIZ STAL argumentoval, že jeho spřízněný dovozce jednal s ohledem na transakce s některými jinými výrobky jako zprostředkovatel, který je odměňován provizí. Příjmy spřízněného dovozce s ohledem na tyto transakce spočívaly pouze v příjmu provize z „jiných výrobků“. Vyvážející výrobce tedy argumentoval, že za účelem výpočtu poměrů rozdělování na základě obratu by měl být pro prodeje „jiných výrobků“ použit hypotetický vyšší obrat namísto nižších skutečných příjmů zaznamenaných v účetnictví jeho spřízněného dovozce. Bylo argumentováno, že hypotetický obrat by měl odpovídat prodejním cenám těchto „jiných výrobků“ ve Společenství. Následkem toho by se rozdělené PRSN zvýšily pro jiné výrobky a pro dotyčný výrobek by se snížily. VIZ STAL tvrdil, že tato metoda by vhodněji odrážela správní náklady spojené s operacemi týkajícími se jednak dotyčného výrobku a jednak „jiných výrobků“.
(71)
Bylo však zjištěno, že dotčený dovozce vykonával funkce zprostředkovatele s ohledem na „jiné výrobky“. Funkce zprostředkovatele přirozeně zahrnuje nižší správní břemeno ve srovnání s funkcemi vykonávanými dovozcem. Dovozce tedy nakupuje a znovu prodává výrobky svým vlastním jménem, což zahrnuje nejen vyšší správní břemeno, ale také vyšší riziko. Navíc dovozce běžně musí shánět kapitál pro nákup zboží. Tyto faktory by se měly obvykle odrážet v odlišných PRSN mezi dovozcem a zprostředkovatelem. Tato rozdílnost se však neodrážela v metodě rozdělování používané VIZ STAL, což vedlo k nepřijatelným výsledkům.
(72)
Berouce v úvahu výše uvedené byl učiněn závěr, že rozdělování PRSN na základě skutečného obratu by bylo nejvhodnější metodou pro výpočet PRSN pro různé dotčené výrobky.
(73)
Za nepřítomnosti žádné jiné spolehlivější informace bylo přiměřené ziskové rozpětí odhadnuto na 5 %. To bylo považováno za přiměřené pro tento typ podnikání. Stejné ziskové rozpětí bylo rovněž použito v předchozích šetřeních, tj. v přezkumu opatření před pozbytím platnosti uvedeném v 2. bodu odůvodnění.
c) Srovnání
(74)
Pro umožnění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, jak byly výše zjištěny, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, u kterých bylo shledáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(75)
Úpravy vývozní ceny byly oznámeny VIZ STAL pro vnitrozemskou dopravu a dopravní náklady, vývozní clo, náklady na pojištění, různé poplatky, úvěrové náklady, bankovní poplatky, dovozní a jiné poplatky, poštovné a průřezové poplatky a byly uděleny, protože byly shledány odůvodněnými, přesnými a podpořeny ověřenými důkazy.
d) Dumpingové rozpětí
(76)
Pokud jde o VIZ STAL, vážená průměrná běžná hodnota typu výrobku byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou tohoto typu podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento vývozní ceny CIF na hranici Společenství je:
VIZ STAL, Jekatěrinburg:
14,7 %
4.2. Trvající povaha změněných podmínek
(78)
S ohledem na VIZ STAL bylo rovněž zkoumáno, zda by změněné podmínky s ohledem na původní šetření mohly být odůvodněně považovány za mající trvající povahu. V tomto ohledu byl analyzován možný vývoj běžné hodnoty a vývozní cena společnosti. Zvláště se braly v úvahu její cenové úrovně izotropních elektroplechů na domácím a vývozním trhu, výrobní náklady izotropních elektroplechů, výrobní kapacita a využití, jakož i objem vývozu do Společenství.
(79)
Nejdříve se mělo za to, že během původního šetření nepůsobil žadatel v podmínkách tržního hospodářství. Avšak, jak je uvedeno v 22. bodu odůvodnění, během období šetření v rámci současného prozatímního přezkumu byl žadatel schopen prokázat, že splnil kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. byl mu udělen status tržního hospodářství. Následkem toho byla běžná hodnota u tohoto žadatele stanovena na základě ověřených údajů předložených touto společností namísto informací podaných výrobci z podobné země.
(80)
Běžná hodnota byla pro VIZ STAL založena na domácích prodejních cenách a vytvořené běžné hodnotě. Pokud jde o domácí prodejní ceny izotropních elektroplechů, lze konstatovat, že během období šetření byly relativně stabilní. To bylo z důvodu stabilní domácí poptávky a spotřeby, u které se neočekává, že se v blízké budoucnosti výrazně změní, a rovněž z důvodu omezeného počtu výrobců a uživatelů. Očekává se tedy, že domácí prodejní ceny izotropních elektroplechů se v budoucnosti nebudou výrazně lišit.
(81)
Pokud jde o výrobní náklady, připomíná se, že náklady musely být upraveny z důvodu nespolehlivých vstupních cen (PVT) (viz 41. až 49. bod odůvodnění). VIZ STAL tvrdil, že povaha vztahu k jeho dodavateli se po období šetření změnila, tj. VIZ STAL zamýšlí odebírat PVT ve větší míře od jiných dodavatelů, včetně dodavatelů ve Společenství. Bylo zvažováno, zda tato skutečnost mohla mít vliv na vstupní náklady VIZ STAL a následkem toho na výrobní náklady. Bylo však zjištěno, že případný cenový nárůst PVT by pravděpodobně neměl vliv na běžnou hodnotu stanovenou v tomto šetření. Tak je tomu z toho důvodu, že běžná hodnota byla stanovena na základě upravených výrobních nákladů, aniž by byly vzala v úvahu nespolehlivá vstupní cena. Jakýkoliv skutečný nárůst v nákupních cenách PVT až do tržní hodnoty je tedy již zahrnut v běžné ceně používané pro účely stanovení dumpingového rozpětí. Odůvodněně se tedy předpokládá, že běžná hodnota tohoto žadatele se v blízké budoucnosti výrazně nezmění.
(82)
Komise rovněž zjišťovala možný vývoj vývozních prodejů VIZ STAL v důsledku žádosti o nižší sazbu cla. V tomto ohledu bylo zvažováno, že v minulosti byly vývozní prodeje této společnosti množstevně omezeny z důvodu platného závazku přijatého během původního šetření. Jak je uvedeno v 96. bodu odůvodnění, bylo zjištěno, že tento typ závazku není již vhodný. Bylo tedy zjišťováno, zda by nižší sazba cla bez množstevních omezení dovozu způsobila výrazný růst ve vývozu izotropních elektroplechů žadatelem do Společenství za nižší vývozní ceny než byly obvyklé ceny v období šetření. V tomto ohledu bylo zvažováno, že žadatelova kapacita míry využití přesahovala v období šetření 90 %. Navíc šetření neodhalilo žádné předpokládané investice za účelem zvýšení žadatelovy kapacity. Odůvodněně lze tedy předpokládat, že objem výroby by zůstal stabilním a výrazně by se v budoucnosti nezvýšil. Navíc nebyl shledán žádný důvod, proč by měl žadatel přemístit svou současnou výrobu na trh Společenství. Byl tedy učiněn závěr, že objem vývozu izotropních elektroplechů touto společností do Společenství by se výrazně nezměnil.
(83)
Pokud jde o vývozní ceny, je třeba připomenout, že platný závazek měl zejména množstevní povahu, která žadateli umožnila poměrně svobodně stanovit vývozní ceny v rámci určeného objemu vývozu. Osoby, které společně podepsaly závazek, měly skutečně pouze následovat „úrovně cen běžné na trhu Společenství“. Konečné antidumpingové clo se uplatňovalo pouze po dosažení množstevního stropu. Nehledě na závěry Komise uvedené v 94. a 95. bodu odůvodnění byl objem vývozu velkých izotropních elektroplechů z Ruska v období šetření považován za spadající do množstevního stropu závazku. Vývozní cena během současného období šetření tedy neobsahovala antidumpingové clo stanovené během původního šetření. Může být tedy učiněn závěr, že pro tuto společnost by nižší dumpingové rozpětí nemělo vliv na výrazné snížení současných vývozních cen.
5. Závěry
(84)
Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by cla neměla být vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí, ale měla by být nižší než toto rozpětí, pokud by takové menší clo postačovalo k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem ke skutečnosti, že současné prozatímní přezkumy jsou omezeny na zjištění hledisek dumpingu, neměla by být úroveň uložených cel vyšší než úrovně újmy zjištěné v původním šetření, jak byly potvrzeny přezkumem opatření před pozbytím platnosti uvedeným v 2. bodu odůvodnění.
(85)
Jak je uvedeno v 29. bodu odůvodnění rozhodnutí č. 303/96/ESUO, bylo původní konečné dumpingové rozpětí vyšší než konečná zjištěná úroveň pro odstranění újmy, a tedy konečné antidumpingové clo bylo založeno na nižší hranici újmy, tedy 40,1 %. Jelikož dumpingové rozpětí zjištěné pro VIZ STAL v tomto prozatímním přezkumu je nižší než tato hranice, mělo by být pozměněné antidumpingové clo založeno na tomto nižším dumpingovém rozpětí, tedy 14,7 %.
(86)
Z výše uvedeného vyplývá, že pokud jde o VIZ STAL a v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingové clo uložené rozhodnutím č. 303/96/ESUO a potvrzené nařízením (ES) č. 151/2003 na dovoz izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska mělo být změněno.
(87)
Pokud jde o NLMK, současný prozatímní přezkum by měl být zastaven a konečné antidumpingové clo uložené rozhodnutím č. 303/96/ESUO a potvrzené nařízením (ES) č. 151/2003 by mělo být zachováno.
(88)
Všechny dotčené strany byly informovány o podstatných skutečnostech, na základě kterých bylo zamýšleno doporučit změnu stávajících opatření s ohledem na VIZ STAL a zastavit prozatímní přezkum s ohledem na NLMK a byla jim dána možnost se vyjádřit. Připomínky byly obdrženy a kde to bylo vhodné, byly vzaty v úvahu. Všem dotyčným stranám byla po zveřejnění rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření.
D. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA FORMU OPATŘENÍ
(89)
Jak je uvedeno v 2. bodu odůvodnění, prozatímní přezkum týkající se formy opatření na dovoz izotropních elektroplechů pocházejících z Ruska byl zahájen Komisí z jejího vlastního podnětu za účelem zjištění vhodnosti a účinnosti závazku přijatého rozhodnutím č. 303/96/ESUO. Šetření bylo provedeno ve spojení s přezkumem opatření před pozbytím platnosti ukončeným nařízením (ES) č. 151/2003 a prozatímními přezkumy omezenými na dumping s ohledem na žadatele.
(90)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že původně přijatý závazek byl v podstatě množstevním závazkem, podle kterého se společnosti zavázaly zajistit, že jejich vývozy do Společenství budou uskutečněny v rámci celkového objemového stropu.
(91)
Podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení je cílem závazků odstranit poškozující účinek dumpingových dovozů. Toho se dosahuje prostřednictvím vývozce, který zvýší své ceny nebo zastaví vývozy na úrovni dumpingových cen. Šetření ukázala, že původně přijatý typ závazků, který pouze omezil množství dovozů do Společenství, nezvýšil ceny na nepoškozující úrovně a nepodařilo se tedy obnovit spravedlivý obchod na trhu Společenství.V tomto případě proto závazky v jejich současné formě nebyly považovány za vhodné a účinné prostředky k odstranění poškozujícího účinku dumpingu.
(92)
Původní závazky nebyly pouze podepsané žadateli o současné prozatímní přezkumy, ale také ruským obchodníkem vyvážejícím dotyčný výrobek během období šetření původního šetření a ruskými orgány, aby bylo zaručeno řádné sledování daného závazku. Jak již bylo zjištěno během přezkumu opatření před pozbytím platnosti uvedeného v 2. bodu odůvodnění, spolupodpisující obchodník VO ’Promsyrioimport’ (Moskva) ukončil svou činnost spočívající ve vývozu izotropních elektroplechů do Společenství po uložení antidumpingových cel před lednem 2000. Tento obchodník nebyl tedy považován za dotčenou stranu v přezkumu opatření před pozbytím platnosti, který vedl k zachování konečných antidumpingových cel v lednu 2003. Uvedený obchodník se rovněž nepřihlásil a nepotvrdil svůj zájem na opětovném vývozu izotropních elektroplechů do Společenství, ani nepožádal o to, aby s ním bylo zacházeno jako s případnou dotčenou stranou v probíhajícím antidumpingovém řízení.
(93)
Navíc se mělo za to, že vzhledem ke změněným podmínkám v Rusku, které bylo mezitím plně uznáno za zemi s tržním hospodářstvím, nejsou již záruky ruských orgánů ohledně řádného sledování závazků nabídnutých ruskými vyvážejícími výrobci v rámci antidumpingového šetření nezbytné ani slučitelné s tímto novým statusem.
(94)
Konečně, jak je uvedeno v oznámení o zahájení prozatímního přezkumu omezeného na formu opatření, došlo k obtížím s prosazováním ohledně sledování závazku, což mělo následky pro nápravný účinek opatření. To bylo současným šetřením potvrzeno. Bylo tedy zjištěno, že struktura prodejů obou vyvážejících výrobců a užité prodejní kanály jim neumožnily určit konečné určení dotyčného výrobku. Následkem toho nebylo možno zjistit, zda byly výrobky skutečně znovu vyvezeny nebo propuštěny do volného oběhu ve Společenství (viz také 95. bod odůvodnění). Nebylo tedy možné určit, zda zprávy podané dotčenými vyvážejícími výrobci, jak bylo v závazku požadováno, byly úplné a správné.
(95)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že od přijetí závazku byly zavedeny dva různé typy vývozních licencí, a to licence typu A (vývozy určené pro volný oběh ve Společenství) a licence typu B (vývozy určené pro dovoz do Společenství v rámci jiných celních režimů). Zatímco pro zboží vyvážené v rámci licence typu A musel být dodržen strop roční kvóty, zboží vyvážené v rámci licence typu B nepodléhalo množstevním omezením. Jelikož neuvedli konečné určení dovážených výrobků, nemohli spříznění dovozci poskytnout dostatečné přesvědčivé důkazy o následných opětovných vývozech zboží, které bylo odesláno z Ruska s vývozním licencí B. Navíc bylo ve spolupráci s příslušnými celními orgány zjištěno, že řada těchto dovozů byla prohlášena k volnému oběhu, a tedy ohrožovala účinnost závazku. Postupy používané společnostmi se ukázaly nedostatečnými k tomu, aby správně uplatňovaly všechny podmínky stanovené v závazku. Riziko možného obcházení závazku tedy nemůže být vyloučeno.
(96)
S ohledem na uvedené skutečnosti byl učiněn závěr, že závazech ve své současné podobě již není vhodný, zejména pokud jde o účinné sledování tohoto závazku. Žadatelé a ostatní osoby, které společně podepsaly závazek, tedy VO „Promsyrioimport“ (Moskva) a ruské orgány, byli informováni o závěrech Komise a byla jim dána možnost se vyjádřit.
(97)
Jeden žadatel, NLMK, namítal proti zjištěním Komise, pokud jde o vhodnost závazku. Tento žadatel tvrdil, že zejména i) platný systém licencí vylučuje jakékoliv možné obcházení; ii) dovozy pod úrovní stropu stanoveného v závazku jsou nižší než minimální úroveň újmy, a tedy zajišťují odstranění škodlivého účinku dumpingu; iii) změna v počtu spolupodpisujících stran není dostatečným důvodem k odvolání přijetí závazku.
(98)
Argumenty předložené s ohledem na výkon současného závazku byly v rozporu se závěry Komise (viz 94. a 95. bod odůvodnění) a nebyly podpořeny žádnými důkazy. Závěr, že existuje riziko možného obcházení závazku, rovněž nemůže být vyloučen. Z toho vyplývá, že současný závazek dostatečně nezaručuje, že škodlivý účinek dumpingu by byl skutečně odstraněn, a je tedy považován za nevhodný. Změna v počtu spolupodpisujících stran by neměla být osamostatňována, ale mělo by se na ní hledět v souvislosti s celkovou výraznou změnou podmínek v Rusku od doby přijetí závazku. Tato tvrzení tedy musela být odmítnuta.
(99)
Konečně tento žadatel rovněž tvrdil, že současný prozatímní přezkum omezený na formu opatření by měl být ukončen společně s ostatními prozatímními přezkumy případně zahájenými po rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004. Je třeba poznamenat, že částečný prozatímní přezkum opatření na dovoz izotropních elektroplechů z Ruska, který bylo zahájen dne 20. března 2004 (12), posoudí s ohledem na zájem Společenství, zda je potřeba stávající opatření upravit, aby se zamezilo náhlému a nepřiměřenému nepříznivému účinku rozšíření Evropské unie na dotčené strany, včetně uživatelů, distributorů a spotřebitelů. Neexistuje tedy žádné přímé spojení mezi současným prozatímním přezkumem omezeným na formu současných opatření a probíhajícím částečným prozatímním přezkumem v rámci rozšíření. Tento argument byl tedy odmítnut.
(100)
Z výše uvedeného vyplývá, že závazek ve své současné formě již není vhodný.
E. NOVÉ NABÍDKY ZÁVAZKU
(101)
Po následném zveřejnění podstatných skutečností a důvodů, na základě kterých byl učiněn závěr, že by úroveň stávajícího antidumpingového rozpětí měla být případně změněna a že množstevní závazek ve své současné formě již není vhodný, nabídl NLMK závazek podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(102)
Úroveň spolupráce této společnosti během šetření a přesnost a spolehlivost údajů, které poskytla, byly však nedostačující (viz 24. bod odůvodnění). Je tedy velice nepravděpodobné, že by cenový závazek této společnosti mohl být účinně sledován. Z tohoto důvodu bylo přijetí závazku nabídnutého NLMK považováno za neproveditelné ve smyslu čl. 8 odst. 3 základního nařízení. Byl tedy učiněn závěr, že závazek nabídnutý po zveřejnění by neměl být přijat.
(103)
Dotčené strany byly informovány a dotčenému žadateli byly podrobně sděleny důvody, proč nabídnutý závazek nemohl být přijat. Byl konzultován poradní výbor,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozů izotropních plechů válcovaných za studena a pásů křemíkové elektrooceli šířky větší než 500 mm pocházejících z Ruska, kódů KN 7225 11 00 (plechy o šířce 600 mm nebo více) a ex 7226 11 00 (plechy o šířce více než 500 mm, ale méně než 600 mm) se s ohledem na Novolipetsk Iron & Steel Corporation („NLMK“) zastavuje.
Článek 2
V nařízení Rady (ES) č. 151/2003 se článek 1 nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu izotropních plechů válcovaných za studena a pásů křemíkové elektrooceli šířky větší než 500 mm pocházejících z Ruska, kódů KN 7225 11 00 (plechy o šířce 600 mm nebo více) a ex 7226 11 00 (kód TARIC 7226110010) (plechy o šířce více než 500 mm, ale méně než 600 mm).
2. Sazba konečného antidumpingového cla uplatňovaná k čisté ceně s dodáním na hranice Společenství před proclením je pro výrobek vyráběný následujícími společnostmi stanovena na:
Společnost
Sazba cla
Doplňkový kód TARIC
OOO Viz - Stal, 28, Kirov St., 620028 Jekatěrinburg GSP-715
14,7 %
A516
Všechny ostatní společnosti
40,1 %
A999
3. Pokud není stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. května 2004.