NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 245/2009
ze dne 18. března 2009,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign zářivek bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivních výbojek a předřadníků a svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, a kterým se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/55/ES
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici 2005/32/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnic Rady 92/42/EHS a Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě konzultačního fóra pro ekodesign,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2005/32/ES Komise určuje požadavky na ekodesign elektrických spotřebičů, které mají významný objem prodejů, důležitý dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Druhá odrážka čl. 16 odst. 2 směrnice 2005/32/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem pro ekodesign zavede prováděcí opatření týkající se výrobků pro osvětlení v terciárním sektoru.
(3)
Komise vypracovala dvě přípravné studie, které analyzují technické, environmentální a ekonomické aspekty výrobků pro osvětlení obvykle používaných v terciárním sektoru (kancelářské osvětlení a veřejné osvětlení). Studie byly zpracovány ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami ze Společenství i třetích zemí a jejich výsledky byly zveřejněny na internetové stránce Evropské komise EUROPA.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh bez ohledu na místo jejich instalace, a proto tyto požadavky nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán (např. kancelářské osvětlení či veřejné osvětlení). Toto nařízení by se tudíž mělo zabývat konkrétními výrobky, jako jsou zářivky bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivní výbojky a předřadníky a svítidla, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek. Referenční hodnoty mohou být pro uživatele vodítkem k nejlepší dostupné technologii, jež je pro konkrétní použití (např. kancelářské či veřejné osvětlení) vhodná.
(5)
Výrobky podléhající tomuto nařízení jsou určeny zásadně k použití pro účely všeobecného osvětlení, což znamená, že se podílejí na zajišťování umělého osvětlení, které nahrazuje přirozené světlo pro běžné lidské vidění. Zářivky a výbojky pro zvláštní účely (např. v počítačových monitorech, fotokopírkách, soláriích, osvětleních terárií a dalších podobných zařízeních) by předmětem tohoto nařízení být neměly.
(6)
Environmentální aspekty energetických spotřebičů, na něž se toto nařízení vztahuje, které byly určeny pro účely tohoto nařízení za významné, jsou tyto:
a)
energie spotřebovaná ve fázi používání výrobku;
b)
obsah rtuti v zářivkách a výbojkách.
(7)
Roční spotřeba elektřiny související s výrobky, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ve Společenství se odhadovala v roce 2005 na 200 TWh, což odpovídá 80 Mt emisí CO2. Bez přijetí zvláštních opatření bude podle předpovědi v roce 2020 činit spotřeba této energie 260 TWh. Přípravné studie ukázaly, že elektrickou spotřebu výrobků podléhajících tomuto nařízení lze výrazně omezit.
(8)
Obsah rtuti ve všech provozovaných zářivkách a výbojkách se v roce 2005 odhadoval na 12,6 tuny. Bez přijetí zvláštních opatření vzroste obsah rtuti ve všech provozovaných zářivkách a výbojkách podle předpovědi do roku 2020 na 18,6 tun, přestože bylo prokázáno, že jej lze výrazně omezit.
(9)
Bez mezinárodně schválených vědeckých metod měření dopadu tzv. „světelného znečištění“ na životní prostředí nelze posoudit jeho význam. Uznává se však, že opatření vyvinutá ke zvýšení světelné účinnosti zařízení pro osvětlení v terciárním sektoru mohou mít na „světelné znečištění“ pozitivní dopad.
(10)
Zlepšení elektrické spotřeby výrobků podléhajících tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných a nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz zařízení.
(11)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí, přispět k fungování vnitřního trhu a snížit v souladu s cílem Společenství do roku 2020 energetickou spotřebu o 20 %.
(12)
Toto nařízení by mělo zvýšit tržní průbojnost technologií zlepšujících energetickou účinnost výrobků, které jsou předmětem tohoto nařízení, což by do roku 2020 vedlo k úsporám energie v odhadované výši 38 TWh oproti současnému stavu.
(13)
Stanovení požadavků na energetickou účinnost zářivek a výbojek podléhajících tomuto nařízení povede ke snížení jejich celkového obsahu rtuti.
(14)
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku a neměly by nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení elektrické spotřeby ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případně dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení.
(15)
Postupné nabývání účinnosti požadavků na ekodesign by mělo výrobcům poskytnout dostatečný časový rámec pro vývoj nových výrobků, které jsou předmětem tohoto nařízení. Časový rozvrh daných fází by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i dopady nákladů na koncové uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky. Při revizi podle článku 8 by se mimo jiné mělo ověřit, zda bude možné dosáhnout požadavků na výkon předřadníků pro vysoce intenzivní vývbjky uvedených v příloze III bodě 2.1 písm. C) do osmi let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
(16)
Stažení výměnných zářivek a výbojek z trhu by mělo být naplánováno s přihlédnutím k dopadům na koncové uživatele. Členské státy by mohly uvalit přísnější požadavky na osvětlovací zařízení.
(17)
Měření příslušných parametrů výrobku by měla být prováděna s ohledem na všeobecně uznávané moderní metody měření. Výrobci by mohli použít harmonizované normy zavedené podle článku 10 směrnice 2005/32/ES.
(18)
V souladu s článkem 8 směrnice 2005/32/ES by mělo toto nařízení určit, zda jsou použitelnými postupy posuzování shody interní kontrola designu stanovená v příloze IV směrnice 2005/32/ES a systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES.
(19)
Pro snazší ověřování shody by měli výrobci poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v příloze V a VI směrnice 2005/32/ES, pokud se takové údaje vztahují k požadavkům stanoveným tímto nařízením.
(20)
Kromě právně závazných požadavků by mělo k zajištění široké a snadné dostupnosti údajů přispět i určení referenčních hodnot nejlepších dostupných technologií pro výrobky podléhající tomuto nařízení. Referenční hodnoty jsou užitečné především pro malé a střední podniky a velmi malé firmy, neboť ještě více usnadňují integraci osvědčených technologií designu pro zlepšení vlivu životního cyklu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí.
(21)
Ačkoli je obsah rtuti v zářivkách a vysoce intenzivních výbojkách považován za závažný environmentální aspekt, je vhodné, aby byl upraven podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES (2), která se vztahuje také na typy zářivek a výbojek, jež se z tohoto nařízení vyjímají.
(22)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/55/ES ze dne 18. září 2000 o požadavcích na energetickou účinnost předřadníků k zářivkám (3) je prováděcím opatřením směrnice 2005/32/ES a má přetrvávající dopad na všechny provozované předřadníky kvůli dlouhé životnosti svítidla a magnetického předřadníku. I zde však existuje možnost dalšího zlepšení, a bylo by vhodné zavést v porovnání se směrnicí 2000/55/ES náročnější minimální požadavky na energetickou účinnost. Směrnice 2000/55/ES by tudíž měla být tímto nařízením nahrazena.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2005/32/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění zářivek bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivních výbojek a předřadníků a svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, definovaných v článku 2, na trh, a to i v případě, že jsou zabudovány do jiných elektrických spotřebičů.
Toto nařízení dále stanoví referenční hodnoty výrobků určených k použití pro účely kancelářského osvětlení a veřejného osvětlení.
Výrobky uvedené v příloze I se z požadavků stanovených v tomto nařízení vyjímají.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení platí definice stanovené ve směrnici 2005/32/ES. Platí též tyto definice:
1)
„všeobecným osvětlením“ se rozumí ve své podstatě stálé osvětlení prostoru, na něž se nevztahují žádné zvláštní místní požadavky;
2)
„kancelářským osvětlením“ se rozumí pevné osvětlovací zařízení pro kancelářskou práci, které má umožnit lidem efektivně a přesně provádět zrakové úkoly;
3)
„veřejným osvětlením“ se rozumí pevné osvětlovací zařízení, jež má umožnit uživatelům venkovních veřejných dopravních ploch dobrou viditelnost ve tmě a přispět tak k bezpečnosti dopravy, plynulosti silničního provozu a veřejné bezpečnosti;
4)
„výbojkou“ se rozumí těleso, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů nebo různých par;
5)
„předřadníkem“ se rozumí zařízení, které slouží především k omezení toku elektrického proudu do zářivky (zářivek) a výbojky (výbojek) na požadovanou hodnotu, je-li zapojeno do obvodu mezi zdroj a jednu či více výbojek. Předřadník může také obsahovat prostředky k přeměně zdrojového napětí, tlumení zářivky a výbojky, korekci účiníku a sám o sobě či v kombinaci se startérem zajišťuje nezbytné podmínky pro zažehnutí zářivky (zářivek) a výbojky (výbojek);
6)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na zdroj, avšak neobsahuje samotné světelné zdroje;
7)
„zářivkami“ se rozumějí rtuťové nízkotlaké výbojky, v nichž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev fosforu aktivovaných ultrafialovým zářením při výboji;
8)
„zářivkami bez integrovaného předřadníku“ se rozumějí jednopaticové či dvoupaticové zářivky bez integrovaného předřadníku;
9)
„vysoce intenzivními výbojkami“ se rozumějí elektrické výbojky, v nichž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční.
Pro účely přílohy I a příloh III až VII platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign zářivek bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivních výbojek a předřadníků a svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, jsou stanoveny v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2005/32/ES je systém interní kontroly designu uvedený v příloze IV směrnice 2005/32/ES nebo systém řízení stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES.
Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2005/32/ES musí soubor technické dokumentace obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částmi 1.3, 2.2 a 3.2 přílohy III.
Článek 5
Ověřovací postup pro dohled nad trhem
Kontroly v rámci dohledu nad trhem jsou prováděny v souladu s ověřovacím postupem stanoveným v příloze IV.
Článek 6
Referenční hodnoty
Referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií v současnosti dostupných na trhu jsou uvedeny:
a)
v příloze V pro zářivky bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivní výbojky a předřadníky a svítidla, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek;
b)
v přílohách VI a VII pro výrobky určené k použití pro účely kancelářského a veřejného osvětlení.
Článek 7
Zrušení
Směrnice 2000/55/ES se zrušuje jeden rok od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 8
Revize
Nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost provede Komise jeho revizi s ohledem na technologický vývoj.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Požadavky stanovené v příloze III platí v souladu s časovým rozvrhem uvedeným tamtéž.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. března 2009.