Nařízení Komise (EHS) č. 411/88
ze dne 12. února 1988
o metodě a úrokové míře pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu [1], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2095/87 [2], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se výpočtu nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu, původně stanovené nařízením Komise (EHS) č. 467/77 [3], naposledy pozměněným nařízením (EHS) č. 331/87 [4], byla od svého přijetí několikrát změněna; že příslušná znění těchto ustanovení byla v důsledku počtu a složitosti jejich změn, jakož i vzhledem k jejich rozptýlení mezi různá vydání Ú ředního věstníku Evropských společenství, těžko použitelná a pozbyla tak jasnosti a srozumitelnosti, což by měly být podstatné rysy veškeré právní úpravy; že by proto měla být sjednocena;
vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1883/78 je pro každý členský stát a pro každý rozpočtový rok sestavena účetní závěrka, ze které vyplývají čisté ztráty dotyčných intervenčních agentur;
vzhledem k tomu, že tyto účetní závěrky obsahují i finanční náklady, které se vypočítávají na základě metody a úrokové míry stanovené v souladu s postupem stanoveným v článku 13 nařízení Rady (EHS) č. 729/70 [5], naposledy pozměněného nařízením (EHS) č. 3769/85 [6];
vzhledem k tomu, že finanční náklady by měly být vypočítány metodou, která bere v úvahu objem zásob, různé způsoby jakými je zboží předáváno k intervenci, určitou ztrátu hodnoty, kterou zboží vykázalo během skladování od začátku rozpočtového roku, a rovněž i změny intervenčních cen produktů, k nimž došlo během rozpočtového roku; že tato metoda by měla být snadno použitelná;
vzhledem k tomu, že úroková míra musí být reprezentativní pro všechny úrokové míry platné ve Společenství;
vzhledem k tomu, že se zřetelem k zajištění kontinuity provádění rozpočtu Společenství za přiměřených podmínek zmocňuje nařízení (EHS) č. 1883/78 Komisi stanovit pro rozpočtová léta 1986, 1987 a 1988 jednotnou úrokovou míru na úroveň nižší, než je její reprezentativní úroveň; že rozpočtový rok zahrnuje pro tento druh výdajů výdaje na hmotné operace od 1. října předcházejícího roku do 30. září; že za těchto okolností byla úroková míra snížena na 7 %;
vzhledem k tomu, že čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1883/78 zmocnil Komisi ke stanovení jednotné úrokové míry k výpočtu finančních nákladů na nižší úroveň pro členské státy, jejichž úrokové náklady jsou nižší než náklady, které vyplývají z používání jednotné úrokové míry; že jednotná úroková míra byla od 1. října 1985 stanovena ve výši 7 %; že ve srovnání se situací v roce 1985 klesly v roce 1986 úrokové míry ve dvou členských státech pod hodnotu jednotné úrokové míry; že by v těchto členských státech měla být stanovena zvláštní úroková míra, která v nich bude platit;
vzhledem k tomu, že článek 7 nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 stanoví, že jestliže se v důsledku skladování sníží hodnota produktu, zaúčtuje se finanční dopad tohoto snížení a přihlédne se k němu v době vstupu produktu do intervence; že se tím mění základ pro výpočet finančních nákladů použitých při určování čistých ztrát intervenčních agentur; že je třeba při výpočtu průměrné hodnoty za tunu produktu zohlednit odpovídající snížení hodnoty;
vzhledem k tomu, že podle pravidel upravujících společné organizace trhů může být přijato ustanovení, že produkty nakoupené intervenční agenturou musí být zaplaceny až po určité době; že metoda pro výpočet úrokových nákladů by proto měla být upravena tak, aby byla zohledněna lhůta platby, je-li to stanoveno v pravidlech;
vzhledem k tomu, že dojde-li k platbě za produkt nakoupený intervenční agenturou až po určité době, musí se množství použité pro výpočet úrokových nákladů snížit; že se ukázalo, že v důsledku prodloužení lhůt k platbám a nákupům velkých množství v určitých odvětvích může toto snížení vést na konci rozpočtového roku k negativnímu výsledku; že metoda výpočtu by měla být s ohledem na tuto skutečnost upravena;
vzhledem k tomu, že pravidla upravující společné organizace trhů nebo nabídková řízení Společenství upravující prodej zemědělských produktů z veřejné intervence mohou stanovit, že byla-li již provedena platba, bude kupujícímu takových produktů poskytnuta lhůta pro převzetí; že metoda výpočtu úrokových nákladů by měla být s ohledem na tuto lhůtu pro převzetí produktu změněna;
vzhledem k tomu, že pro výjimečně vysoký stav zásob některých zemědělských produktů v intervenčních skladech stanovila Komise v určitých případech lhůtu, v níž kupující může cenu produktu zaplatit po převzetí zboží ze skladu; že je proto třeba s ohledem na tuto lhůtu k platbě výjimečně upravit metodu výpočtu úrokových nákladů spojených s dotyčnými prodeji;
vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru EZOZF,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Úrokové náklady uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 3247/81 [7] se vypočítají použitím úrokové míry stanovené v článku 3 a čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení na průměrnou hodnotu na tunu produktu, který byl předmětem intervence a vynásobením získaného výsledku průměrným stavem zásob příslušného rozpočtového roku.
2. Průměrná hodnota na tunu produktu se vypočítá tak, že součet hodnoty produktů uskladněných k prvnímu dni rozpočtového roku a hodnoty produktů nakoupených během tohoto roku se vydělí součtem celkového množství uskladněných produktů (v tunách) k prvnímu dni rozpočtového roku a množství produktů nakoupených během rozpočtového roku.
3. Průměrný stav zásob rozpočtového roku se vypočítá tak, že se součet celkového stavu zásob k prvnímu dni každého měsíce a celkového stavu zásob na konci každého měsíce vydělí dvojnásobkem počtu měsíců v rozpočtovém roce.
Článek 2
1. Jestliže je pro produkt stanoven ukazatel snížení hodnoty podle článku 7 nařízení (EHS) č. 1883/78, vypočítá se hodnota produktů nakoupených během rozpočtového roku vynásobením jejich nákupní ceny tímto ukazatelem.
Je-li pro produkty stanoveno snížení hodnoty podle čl. 8 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 1883/78, vypočítá se průměrný stav zásob vždy ke dni, kdy vstoupí v platnost snížení hodnoty, které se bere v úvahu při výpočtu průměrné hodnoty.
2. Jestliže je v pravidlech upravujících společné organizace trhu stanoveno, že platba za produkt nakoupený intervenční agenturou může být uskutečněna teprve po uplynutí nejméně měsíční lhůty ode dne převzetí dodávky, sníží se průměrný stav zásob vypočítaný v souladu s odstavcem 3 o množství, které vyplývá z následujícího výpočtu:
12
Q = množství nakoupená v průběhu rozpočtového roku, a
N = počet měsíců minimální lhůty pro platbu.
Pro účely tohoto výpočtu se minimální lhůta uvedená v pravidlech považuje za lhůtu pro platbu, přičemž jeden měsíc sestává ze 30 dnů. Každá část měsíce delší než 15 dnů se považuje ze celý měsíc; každá část měsíce rovnající se 15 dnům nebo kratší se nebere pro výpočet v úvahu.
Jestliže výpočet průměrného stavu zásob na konci roku vykazuje po provedeném snížení hodnoty uvedeném v prvním pododstavci negativní výsledek, započítá se tato částka do průměrného stavu zásob vypočítaného pro následující rok.
3. Jestliže pravidla upravující společné organizace trhu nebo oznámení o nabídkovém řízení umožňují u prodeje produktů intervenčními agenturami kupujícímu těchto produktů lhůtu pro převzetí, byla-li již provedena platba, a jestliže je tato lhůta delší než 30 dnů, sníží se finanční náklady vypočtené v souladu s předcházejícími odstavci o částku vypočtenou podle tohoto vzorce:
365
V = částka zaplacená kupujícím,
J = počet dnů, které uplynuly mezi přijetím platby a převzetím produktu, po odečtení 30 dnů
i = úroková míra uvedená v článku 3.
4. Jestliže je při prodejích zemědělských produktů intervenčními agenturami na základě specifických nařízení Společenství skutečná lhůta pro zaplacení po převzetí delší než 30 dnů, zvýší se finanční náklady vypočtené v souladu s předcházejícími odstavci o částku vypočtenou podle tohoto vzorce:
365
M = částka, kterou má kupující zaplatit,
D = počet dnů, které uplynuly mezi převzetím produktu a přijetím platby, po odečtení 30 dnů
i = úroková míra uvedená v článku 3.
Článek 3
Úroková míra uvedená v článku 5 nařízení (EHS) č. 1883/78 se stanoví ve výši 7 %.
Článek 4
1. Je-li míra úrokových nákladů členského státu po dobu nejméně 6 měsíců nižší než jednotná úroková míra stanovená pro Společenství, stanoví se pro tento členský stát zvláštní úroková míra.
2. Pro období počínající dnem 1. prosince 1986 se stanoví zvláštní úroková míra ve výši:
- 6 % pro Německo,
- 6 % pro Nizozemsko.
Článek 5
Nařízení (EHS) č. 467/77 se zrušuje.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 1988.