NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (ES) č. 25/2009
ze dne 19. prosince 2008
o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění)
(ECB/2008/32)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (3),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2423/2001 ze dne 22. listopadu 2001 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2001/13) (5) bylo několikrát podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je nyní třeba provést další změny, mělo být toto nařízení v zájmu srozumitelnosti a transparentnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Jejím hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby vypočtené měnové agregáty a protipoložky za toto území byly i nadále užitečné z analytického hlediska.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o ES a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 107 odst. 6 Smlouvy.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(6)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(7)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Společenství, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(8)
Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3, b) úvěrech podle subsektoru, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy, c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv, d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv, e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek, f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů.
(9)
Je vhodné, aby národní centrální banky pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí požadovaných tímto nařízením podporovaly vykazování podle jednotlivých cenných papírů, jestliže takový postup může snížit zpravodajské zatížení úvěrových institucí a přispět k vývoji zdokonalených statistik. Pokud jde o fondy peněžního trhu, národní centrální banky mohou s cílem zmírnit zátěž správců fondů povolit, aby tyto fondy vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (6).
(10)
ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů.
(11)
Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7).
(12)
Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv.
(13)
ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizace (ECB/2008/30) (8).
(14)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na zúčastněné, tak na nezúčastněné členské státy. Nařízení (ES) č. 2533/98 připomíná, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy vyplývá povinnost nezúčastněných členských států přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát zúčastněnými členskými státy,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
-
„měnovou finanční institucí“ rezidentská úvěrová instituce ve smyslu právních předpisů Společenství, nebo jiná rezidentská finanční instituce, jejímž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. Sektor měnových finančních institucí zahrnuje (9) a) centrální banky, b) úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES (podnik, jehož činnost spočívá v přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti) (10) a poskytování úvěrů na vlastní účet, nebo instituce elektronických peněz ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/46/ES ze dne 18. září 2000 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a obezřetnostním dohledu nad touto činností (11), a c) ostatní měnové finanční instituce, tj. ostatní rezidentské finanční instituce, které splňují definici měnových finančních institucí bez ohledu na povahu jejich činnosti. Stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich třídění, pokud v ostatních ohledech splňují definici měnových finančních institucí. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, fondy peněžního trhu splňují dohodnuté podmínky likvidity, a řadí se tudíž do sektoru měnových finančních institucí (viz zásady identifikace měnových finančních institucí v části 1 přílohy I),
-
„zúčastněným členským státem“ zúčastněný členský stát ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,
-
„nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro,
-
„zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,
-
„rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,
-
„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ účelová finanční společnost pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30),
-
„sekuritizací“ transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 směrnice 2006/48/ES nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch finanční úvěrové společnosti,
-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2000/46/ES,
-
„snížením hodnoty“ přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,
-
„správcem“ měnová finanční instituce, která na denním základě spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků, které se následně postupují investorům v sekuritizačním schématu,
-
„zcizením úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, který není měnovou finanční institucí, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce,
-
„nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem, který není měnovou finanční institucí, na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území zúčastněných členských států (v souladu s částí 1 přílohy II).
2. Měnové finanční instituce ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají plnou vykazovací povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 8.
3. Subjekty, které splňují definici měnových finančních institucí, spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, i když jsou vyjmuty z oblasti působnosti směrnice 2006/48/ES.
4. Pro účely shromažďování informací o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu podle oddílu 5.5 části 2 přílohy I patří do skutečného souboru zpravodajských jednotek také ostatní finanční zprostředkovatelé s výjimkou pojišťoven a penzijních fondů ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98, pokud se na ně nevztahuje výjimka.
Článek 3
Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely
1. Výkonná rada ECB vytváří a vede seznam měnových finančních institucí pro statistické účely s přihlédnutím k požadavkům na četnost a včasnost, které vyplývají z jeho použití v souvislosti se systémem minimálních rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely obsahuje údaj o tom, zda se na instituce vztahuje systém minimální rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí musí být aktuální, přesný, maximálně stejnorodý a pro statistické účely dostatečně stabilní.
2. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 4
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje do národní centrální banky členského státu, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem, měsíční stavy vztahující se k rozvaze sestavované ke konci měsíce a měsíční agregované úpravy z přecenění. Agregované úpravy z přecenění se vykazují ve vztahu k odpisům/snížení hodnoty úvěrů poskytnutých zpravodajskými jednotkami a zahrnují změny ocenění cenných papírů. Další podrobnosti týkající se některých položek rozvahy a informací v rozvaze nezahrnutých vykazují čtvrtletně nebo ročně. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech vydaných a držených měnovými finančními institucemi podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit v souladu s minimálními statistickými standardy stanovenými v příloze IV.
3. Měnové finanční instituce vykazují v souladu s minimálními požadavky podle tabulky 1A v části 5 přílohy I měsíční úpravy z přecenění ve vztahu k úplnému souboru údajů požadovaných ECB. Národní centrální banky mohou shromažďovat další údaje, které nejsou do minimálních požadavků zahrnuty. Tyto údaje se mohou vztahovat na členění uvedená v tabulce 1A jiná než „minimální požadavky“.
5. ECB může dále požadovat vysvětlivky k úpravám v rámci „překlasifikace a ostatních úprav“, které shromažďují národní centrální banky.
Článek 5
Doplňková statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů
Měnové finanční instituce vykazují následující údaje podle části 6 přílohy I:
1.
čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období;
2.
zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace;
3.
zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla.
Článek 6
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodnou, kdy potřebují obdržet údaje od zpravodajských jednotek, aby mohly dodržet níže uvedené lhůty, přičemž tam, kde je to potřebné, přihlédnou k požadavkům ohledně lhůt v rámci systému minimálních rezerv ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
2. Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.
3. Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
4. Národní centrální banky předávají ECB roční statistické údaje v souladu s čl. 17 odst. 2 obecných zásad ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (12).
Článek 7
Účetní pravidla pro účely statistického vykazování
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou účetními pravidly, jež měnové finanční instituce používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (13), jakož i v ostatních platných mezinárodních standardech.
2. Vklady a úvěry se vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci měsíce. Tato částka nezahrnuje snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. Vklady a úvěry se nezapočítávají vůči jiným aktivům nebo pasivům.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
4. Za předpokladu, že tyto postupy pro vykazování používají všechny rezidentské zpravodajské jednotky a že jsou nezbytné k tomu, aby ve statistickém oceňování úvěrů byla zachována kontinuita s údaji vykazovanými za období předcházející měsíci lednu 2005, mohou národní centrální banky dovolit, aby se úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem), a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí.
Článek 8
Výjimky
1. Výjimky lze udělit malým měnovým finančním institucím (měnové finanční instituce ve „zbytkové části“).
a)
Národní centrální banky mohou udělit výjimky malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %.
b)
Pokud jde o úvěrové instituce, výjimky uvedené v písmenu a) mají za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tyto výjimky vztahují, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III.
c)
Pokud jde o malé měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat velikost vykazující „zbytkové části“.
d)
Aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimky úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž tyto výjimky mají za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 7 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny.
e)
Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
f)
Malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
2. Výjimky lze udělit fondům peněžního trhu.
Národní centrální banky mohou udělit výjimky fondům peněžního trhu ze zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 4 odst. 1 za předpokladu, že fondy peněžního trhu namísto toho vykazují rozvahové údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8), a pokud jsou splněny tyto podmínky:
-
fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení,
-
fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových jednotek fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 6 odst. 2.
3. Výjimky lze udělit ohledně akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu.
a)
„Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na jméno“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které je v souladu s vnitrostátními právními předpisy veden záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek včetně informace o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů). „Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na doručitele“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není veden žádný záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek nebo pro které je veden záznam neobsahující informaci o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů).
b)
Pokud jsou akcie / podílové jednotky na jméno nebo akcie / podílové jednotky na doručitele vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti nebo kombinace možností (ve smyslu oddílu 5.5 části 2 přílohy I), mohou národní centrální banky udělit výjimky na jeden rok, pokud jde o požadavky uvedené v oddílu 5.5 části 2 přílohy I.
c)
Pokud jde o rezidentskou příslušnost držitelů akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu, národní centrální banky mohou udělit výjimky zpravodajským jednotkám za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.5 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.5 části 2 přílohy I.
4. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou být výjimky uděleny institucím elektronických peněz.
a)
Aniž je dotčena směrnice 2006/48/ES a článek 2 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a za podmínek písmene b), mohou národní centrální banky udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz. Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek písmene b), aby mohly výjimku udělit nebo případně zrušit. Národní centrální banka, která udělí takovou výjimku, o tom informuje ECB.
b)
Národní centrální banky mohou udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
i)
elektronické peníze, jež tyto instituce vydávají, přijímá jako platební prostředek jen omezené množství podniků, které lze snadno rozeznat podle:
-
jejich umístění ve stejných prostorách nebo v jiné omezené oblasti a/nebo
-
jejich těsné finanční nebo obchodní vazby na vydávající instituci, jako je společná vlastnická, marketingová nebo distribuční struktura, i když jsou vydávající instituce a přijímající podnik založeny jako samostatné právní subjekty, nebo
ii)
více než tři čtvrtiny jejich celkové bilanční sumy nesouvisí s vydáváním elektronických peněz nebo jejich správou a závazky z vydaných elektronických peněz nepřesahují 100 milionů EUR.
c)
Není-li instituce elektronických peněz, které byla udělena výjimka, osvobozena od povinnosti minimálních rezerv, vykazuje alespoň čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, tak jak je stanoveno v příloze III. Instituce může rozhodnout, že bude vykazovat omezený soubor údajů pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv s měsíční periodicitou.
d)
Je-li jednotlivé instituci elektronických peněz udělena výjimka, ECB zapíše tuto instituci pro statistické účely do seznamu měnových finančních institucí jako nefinanční podnik. Instituce se bude rovněž považovat za nefinanční podnik v případech, kdy bude protistranou měnové finanční instituce. Pro účely rezervních požadavků ECB se bude instituce nadále považovat za úvěrovou instituci.
5. Výjimky lze udělit ohledně úprav z přecenění.
a)
Aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimky ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je zcela zbaví povinnosti vykazovat úpravy z přecenění.
b)
Národní centrální banky mohou udělit výjimky, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů,
ii)
dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo.
c)
Národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimky ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze,
ii)
v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.
6. Výjimky lze udělit ohledně statistického vykazování úvěrů, které jsou zcizeny prostřednictvím sekuritizace.
Měnovým finančním institucím, které používají IAS 39 nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla, může jejich národní centrální banka povolit, aby ze stavů požadovaných podle částí 2 a 3 přílohy I vyloučily veškeré úvěry, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace v souladu s vnitrostátními postupy za předpokladu, že takové postupy uplatňují všechny rezidentské měnové finanční instituce.
7. Výjimky lze udělit ohledně některých čtvrtletních stavů ve vztahu k členským státům mimo eurozónu.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v kterémkoli členském státě, nebo pozice vůči měně členského státu, jenž nepřijal euro, nejsou významné, může národní centrální banka rozhodnout, že nebude vykazování ve vztahu k takovému členskému státu vyžadovat. Národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí svým zpravodajským jednotkám.
Článek 9
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky určí a zavedou v souladu s národními zvláštnostmi postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 10
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 11
Použití vykázaných statistických informací pro účely minimálních rezerv
1. Statistické informace vykázané úvěrovými institucemi podle tohoto nařízení používá každá úvěrová instituce k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úvěrová instituce použije tyto informace zejména k ověření toho, zda plní svou povinnost minimálních rezerv během udržovacího období.
2. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv malých institucí ve „zbytkové části“ pro tři udržovací období rezerv vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
3. Zvláštní pravidla týkající se uplatňování systému minimálních rezerv ECB, která jsou stanovena v příloze III, mají v případě rozporu přednost před ustanoveními nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. S cílem usnadnit řízení likvidity ECB a úvěrových institucí se požadavky na minimální rezervy potvrzují nejpozději v první den udržovacího období; výjimečně však může úvěrovým institucím nastat potřeba vykázat opravy základu pro stanovení minimálních rezerv nebo výše minimálních rezerv, které již byly potvrzeny. Postupy pro potvrzení nebo uznání výše minimálních rezerv není nijak dotčena povinnost zpravodajských jednotek vždy vykazovat správné statistické údaje a co možná nejdříve opravit nesprávné statistické údaje, které již vykázaly.
Článek 12
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 13
První vykazování
1. Podle tohoto nařízení se poprvé vykazují údaje za červen 2010, včetně zpětných údajů za období od prosince 2009 výlučně pro účely tabulky 5.
2. Pokud se týče polí v tabulce 1 v části 2 přílohy I, jež odpovídají syndikovaným úvěrům, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé údaje za prosinec 2011.
3. Pokud se týče polí v tabulce 3 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům, které přijaly euro, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu, kdy tyto státy přijaly euro.
4. Pokud se týče polí v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům, které nepřijaly euro, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu jejich přistoupení k EU. Pokud příslušná národní centrální banka rozhodne, že nevýznamné údaje není třeba poprvé vykazovat s prvními čtvrtletními údaji po datu přistoupení příslušného členského státu nebo členských států k EU, začnou se tyto údaje vykazovat po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky o povinnosti tyto údaje vykazovat.
Článek 14
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) se zrušuje s účinkem od 1. července 2010.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 15
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. července 2010.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. prosince 2008.