NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1275/2008
ze dne 17. prosince 2008,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnice Rady 92/42/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2005/32/ES stanoví Komise požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodejů, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 druhé odrážce směrnice 2005/32/ES se stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede samostatné prováděcí opatření, jehož cílem je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty pohotovostního režimu a ztrát ve vypnutém stavu. Výsledky studie, na které společně pracovaly zúčastněné strany z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Přípravná studie uvádí, že funkce pohotovostního režimu a ztráty ve vypnutém stavu se objevují u většiny elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodávaných ve Společenství a že roční spotřeba elektrické energie ve Společenství související s funkcemi pohotovostního režimu a ztrátami ve vypnutém stavu dosáhla podle odhadů v roce 2005 výše 47 TWh, což odpovídá 19 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata zvláštní opatření, zvýší se v roce 2020 spotřeba na 49 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie u funkcí pohotovostního režimu a ztráty ve vypnutém stavu lze významně snížit.
(5)
Zlepšení spotřeby elektrické energie u funkcí pohotovostního režimu a omezení ztrát ve vypnutém stavu by se mělo dosáhnout pomocí stávajících nechráněných a nákladově efektivních technologií, které vedou ke snížení celkových nákladů na nákup a provoz zařízení.
(6)
Požadavky na ekodesign pro spotřebu elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu by měly být stanoveny s ohledem na sladění požadavků na ekodesign pro pohotovostní režim a vypnutý stav v rámci celého Společenství a s ohledem na příspěvek k fungování vnitřního trhu a zlepšení vlivu dotčených výrobků na životní prostředí.
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit případné další dopady na životní prostředí během výroby zařízení vybaveného funkcemi pohotovostního režimu a/nebo vykazujícího ztráty ve vypnutém stavu.
(8)
Uplatňování tohoto nařízení by se mělo omezit na výrobky odpovídající zařízením pro domácnosti a kanceláře určeným k použití v domácím prostředí, která v případě zařízení z oblasti informačních technologií odpovídají podle EN 55022:2006 zařízením třídy B. Oblast působnosti by měla být vymezena tak, aby zařízení, která dosud nejsou na trhu dostupná, ale mají podobné funkce jako spotřebiče, které jsou výslovně jmenovány v tomto nařízení, byla konstruována tak, aby splňovala požadavky. V případě potřeby může být změnou tohoto nařízení doplněn seznam spotřebičů.
(9)
Provozní režimy, na které se toto nařízení nevztahuje, jako je režim ACPI S3 u počítačů, by měly být zohledněny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2005/32/ES.
(10)
Obecně by požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav stanovené ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2005/32/ES neměly být méně přísné než požadavky stanovené tímto nařízením.
(11)
S cílem zabránit zbytečným ztrátám energie by spotřebiče měly v ideálním případě, pokud neposkytují žádnou funkci, přejít do stavu spotřeby „0 wattů“. Technická proveditelnost a vhodnost by měly být posouzeny podle jednotlivých spotřebičů v příslušném prováděcím opatření podle směrnice 2005/32/ES.
(12)
Vstup požadavků na ekodesign v platnost ve dvou etapách by měl poskytnout výrobcům přiměřený časový rámec pro konstrukční změny spotřebičů týkající se funkcí pohotovostního režimu a ztrát ve vypnutém stavu. Jednotlivé etapy je třeba naplánovat tak, aby se předešlo negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby se zohlednil dopad v oblasti nákladů na výrobce, zejména malé a střední podniky, a zároveň se zajistilo včasné dosažení cílů politiky. Měření spotřeby elektrické energie by mělo být prováděno s ohledem na obecně uznávanou současnou technologii; výrobci mohou použít harmonizované normy v souladu s článkem 9 směrnice 2005/32/ES.
(13)
Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu a omezení ztrát ve vypnutém stavu na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 35 TWh.
(14)
Podle čl. 8 odst. 2 směrnice 2005/32/ES by toto nařízení mělo stanovit, že použitelnými postupy posuzování shody jsou interní kontrola designu stanovená v příloze IV a systém řízení stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by se od výrobců mělo požadovat, aby v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2005/32/ES poskytovali informace o provozních stavech podle definic pohotovostního režimu/vypnutého stavu a o odpovídající úrovni spotřeby elektrické energie.
(16)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro běžně dostupné technologie s nízkou spotřebou elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu. To pomáhá zajistit širokou dostupnost a snadný přístup k informacím, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky, čímž se dále usnadňuje osvojení nejlepších konstrukčních technologií pro snížení spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2005/32/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu. Toto nařízení se použije na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené směrnicí 2005/32/ES. Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„Elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře“ (dále jen „zařízeními“) se rozumí jakýkoli energetický spotřebič, který
a)
je obchodně dostupný jako samostatný funkční celek a je určený pro konečného uživatele;
b)
spadá do seznamu energetických spotřebičů v příloze I;
c)
je závislý na energetickém vstupu ze síťového zdroje, aby mohl fungovat v souladu se zamýšleným účelem;
d)
je určen pro používání při jmenovitém napětí 250 V nebo nižším,
a to i v případě, že je prodáván pro použití mimo domácnosti nebo kanceláře.
2)
„Pohotovostním režimem (pohotovostními režimy)“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji, jeho fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na energetickém vstupu ze síťového zdroje a poskytuje pouze tyto funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho:
-
funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouhé zobrazování informací o aktivaci funkce opětovné aktivace a/nebo
-
zobrazování informací nebo indikaci stavu.
3)
„Funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla, časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní.
4)
„Zobrazováním informací nebo indikací stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin.
5)
„Aktivním režimem (aktivními režimy)“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a kdy byla aktivována alespoň jedna z hlavních funkcí zajišťujících zamýšlenou službu zařízení.
6)
„Vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a neposkytuje žádnou funkci; vypnutým stavem se rozumí rovněž
a)
stavy, kdy je pouze zobrazována indikace vypnutého stavu;
b)
stavy, které zajišťují pouze funkce, které mají zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (2).
7)
„Zařízením informačních technologií“ se rozumí jakékoli zařízení, jehož primární funkcí je buď zápis, ukládání, zobrazování, vyhledávání, přenos, zpracování, přepojování dat a telekomunikačních zpráv nebo jejich kontrola či kombinace těchto funkcí, jež může být vybaveno jedním nebo více koncovými porty, které se obvykle používají pro přenos informací.
8)
„Domácím prostředím“ se rozumí prostředí, kde lze očekávat použití rozhlasových a televizních přijímačů do vzdálenosti 10 metrů od dotčeného přístroje.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2005/32/ES je systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV směrnice 2005/32/ES nebo systém řízení stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Kontroly v rámci dohledu se provádí v souladu s postupem ověřování uvedeným v příloze III.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty výrobků a technologií s nejlepšími výsledky v současnosti dostupných na trhu jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
S ohledem na technologický pokrok Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději po uplynutí šesti let od jeho vstupu v platnost a obeznámí s výsledky přezkumu konzultační fórum.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije po uplynutí jednoho roku od data uvedeného v prvním pododstavci.
Bod 2 přílohy II se použije po uplynutí čtyř let od data uvedeného v prvním pododstavci.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2008.