Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003
ze dne 19. prosince 2003,
kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003 [1], a zejména na článek 24 a přílohy VI, VIII, IX a XII tohoto aktu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [2], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 66/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá opatření pro zachování a kontrolu vztahující se na rybolovné činnosti v Antarktidě [3], a zejména na článek 21 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům, jakož i udržitelné provozování rybolovných činností.
(2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále jen "TAC") pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení.
(3) Za účelem zajištění účinného řízení těchto TAC a kvót by měly být stanoveny zvláštní podmínky, jimiž se rybolovné činnosti řídí.
(4) Je nutno stanovit zásady a určité postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby členské státy mohly zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou.
(5) Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót [4], je nutno určit, na které populace ryb se jednotlivá opatření uvedeného nařízení vztahují.
(6) Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu Společenství jednalo o rybolovných právech s Norskem [5], Faerskými ostrovy [6], Grónskem [7], Islandem [8], Lotyšskem [9], Litvou [10] a Estonskem [11].
(7) Na základě článku 124 aktu o přistoupení z roku 1994 jsou dohody o rybolovu, které Švédsko a Finsko uzavřely se třetími zeměmi, řízeny Společenstvím. V souladu s těmito dohodami Společenství jednalo s Polskem.
(8) Podle aktu o přistoupení z roku 2003 se ustanovení týkající se rybolovných práv Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska budou v souladu se smlouvou o přistoupení používat počínaje datem přistoupení. V období od 1. ledna 2004 do data přistoupení by se nicméně rybolovná práva měla přidělovat na tomtéž základě.
(9) Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu a jiná pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(10) Na výročním zasedání přijala Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. V této souvislosti přijala ICCAT rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Evropské společenství kvóty u některých populací ryb zcela nevyužilo.
(11) Za tím účelem, aby byly dodrženy úpravy kvót Společenství stanovené ICCAT, musejí se nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC zavedený tímto nařízením.
(12) Využívání rybolovných práv by mělo být v souladu s právními předpisy Společenství, jež se týkají této problematiky, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel [12], nařízením Rady (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států [13], nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [14], nařízením Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři [15], nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu [16], nařízením (ES) č. 66/98, nařízením Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltického moře, Velkého a Malého Beltu a Öresundu [17], nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [18] a nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě [19].
(13) S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2004 uplatněna určitá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností.
(14) Je nezbytné přijmout v souladu s pokyny stanovenými v aktu o přistoupení z roku 2003 ustanovení Společenství týkající se rybolovu v Rižském zálivu. Pro přístup do těchto vod je proto vhodné zavést povinnost mít zvláštní povolení k rybolovu.
(15) Na zasedání v říjnu 2003 přijala Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) zvláštní zákaz rybolovu pro loďstva, která loví pomocí košelkových nevodů, a technická opatření týkající se uchovávání úlovků, ustanovení týkající se vedlejších úlovků a ustanovení týkající se mořských želv. Ačkoliv Společenství není členem této organizace, je nezbytné tato omezení uplatňovat, aby se zaručilo udržitelné řízení těchto rybolovných zdrojů.
(16) TAC pro populace ryb, u nichž mohou být plány obnovy uskutečněny již v roce 2004, by měly souhlasit se strategiemi obnovy stanovenými v uvedených plánech. Pro populace ryb, u nichž plány obnovy v roce 2004 uskutečnit nelze, se použije přísnější krátkodobé řízení.
(17) Do přijetí plánů obnovy a zavedení programů řízení intenzity rybolovu, které jsou v plánech obsaženy, je nezbytné používat prozatímní programy řízení intenzity rybolovu, a to alespoň pro nejvíce ohrožené populace, pro něž Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) stanovila na rok 2004 nulový TAC.
(18) Na základě stanoviska ICES je nezbytné použít dočasný systém řízení intenzity průmyslového rybolovu smáčkovitých v podoblasti ICES IV (Skagerrak a Severní moře).
(19) Na svém dvacátém pátém výročním zasedání ve dnech 15. až 19. září 2003 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) plán obnovy platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích NAFO 3KLMNO. Tento plán stanoví snížení úrovně TAC až do roku 2007 a dodatečná opatření, kterými se zajistí účinnost tohoto plánu. Tato opatření by se proto měla používat již od roku 2004, dokud nebude přijato nařízení Rady, kterým se zavedou víceletá opatření pro obnovu platýse černého.
(20) Za účelem dodržení mezinárodních závazků, které Společenství učinilo jako smluvní strana Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), včetně závazku používat opaření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2003-2004, přičemž se použijí příslušná krajní data daného období.
(21) Na svém dvacátém sedmém výročním zasedání v roce 203 schválila CCAMLR účast plavidel plujících pod vlajkou ES na průzkumném rybolovu druhu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a FAO 48.6 a příslušné rybolovné činnosti podrobila omezení odlovu a vedlejších úlovků a dalším zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se rovněž měla používat.
(22) Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít od 1. ledna 2004. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle části I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2004 a zvláštní podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.
Pro populace některých ryb v antarktických mořích se však rybolovná práva stanoví na období vymezené v příloze I F.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
a) rybářská plavidla Společenství (dále je "plavidla Společenství"); a
b) plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen "plavidla třetích zemí") ve vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států (dále jen "vody ES").
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
a) se rybolovnými právy rozumí:
i) celkové přípustné odlovy (dále jen "TAC") nebo počet plavidel oprávněných k rybolovu a/nebo doba platnosti těchto oprávnění;
ii) podíly TAC, kterými disponuje Společenství;
iii) kvóty přidělené Společenství ve vodách třetích zemí;
iv) přidělení rybolovných práv Společenství, uvedených pod písmeny b) a c), členským státům v podobě kvót;
v) přidělení rybolovných kvót ve vodách Společenství třetím zemím;
b) "mezinárodními vodami" vody, které nepodléhjí svrchovanosti nebo jurisdikci žádného státu;
c) "oblastí upravenou předpisy NAFO" část oblasti podle úmluvy NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku), která nepodléhá svrchovanosti nebo jurisdikci pobřežních států;
d) "Skagerrakem" oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
e) "Kattegatem" oblast ohraničená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí z Hasenøre ke Gnibens Spids, z Korshage ke Spodsbjerg a z Gilbjerg Hoved ke Kullen;
f) "Severním mořem" podoblast ICES IV a ta část divize ICES IIIa, na kterou se nevztahuje definice Skagerraku uvedená v písmenu c);
g) "správní jednotkou 3" subdivize ICES 30 a 31 a část subdivize ICES 29, která se nachází severně od 59°30′ s. š;
h) "Rižským zálivem" oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Ovisi (57°34,1234′ s. š. a 21°42,9574′ v. d.) na západním pobřeží Lotyšska k jižním bodu mysu Loode (57°57,4760′ s. š. a 21°58,2789′ v. d.) na ostrově Saaremaa a z tohoto bodu na jih k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve a potom severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Saaremaa a na severu ohraničená linií vedoucí z bodu na 58°30,0′ s. š. a 23°13,2′ v. d. do bodu na 58°30,0′ s. š. a 23°41′1 v. d.
i) "novými členskými státy" Česká republika, Estonská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Maďarská republika, Maltská republika, Polská republika, Slovenská republika a Slovinská republika.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení:
a) jsou oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) vymezeny v nařízení (EHS) č. 3880/91;
b) jsou oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) vymezeny v nařízení (ES) č. 2597/95;
c) jsou oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) vymezeny v nařízení (EHS) č. 2018/93;
d) jsou oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) vymezeny v nařízení (ES) č. 66/98.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 5
Rybolovná práva a rozdělování
1. Rybolovná práva pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách a rozdělení těchto rybolovných práv mezi členské státy se stanoví, jak je uvedeno v přílohách I a II.
2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Estonska, Faerských ostrovů, Grónska, Islandu, Lotyšska, Litvy, Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen a Ruské federace, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.
3. Komise stanoví rybolovná práva týkající se huňáčka severního v oblastech V a XIV (vody Grónska), dostupná pro Společenství, na 70 % podílu Grónska na TAC huňáčka severního, jakmile je tento TAC stanoven. Po převozu 30000 tun na Island, 10000 tun na Faerské ostrovy a 6700 do Norska bude zbývající množství poskytnuto všem členským státům.
4. Komise může postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 zvýšit rybolovná práva týkající se populací tresky modravé v oblastech I-XIV (vody Společenství a mezinárodní vody) a sledě obecného v oblastech I a II (vody Společenství a mezinárodní vody), pokud třetí země nezajistí odpovědné řízení těchto populací.
Článek 6
Zvláštní ustanovení o rozdělování
Rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, jak je stanoveno v přílohách I a II, se provede, aniž jsou:
a) dotčeny výměny prováděné podle čl. 20 odst. 5 nařízení (EHS) č. 2371/2002;
b) dotčena opětovná rozdělení prováděná podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93;
c) dotčeny dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d) dotčena množství uchovávaná v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e) dotčeny odpočty prováděné na základě článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.
Článek 7
Pružnost kvót
Pro populace ryb, na které se vztahuje preventivní nebo analytický TAC, a pro populace ryb, na které se vztahují podmínky meziroční pružnosti řízení stanovené v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 a populace ryb, na které se vztahují sankční koeficienty uvedené v čl. 5 odst. 2 téhož nařízení, jsou pro rok 2004 určeny v příloze I tohoto nařízení.
Článek 8
Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejší úlovky
1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena rybolovná práva, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze v těchto případech:
a) odlovy byly provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b) podíl TAC přidělený Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán; nebo
c) u všech druhů vyjma sledě obecného a makrely obecné byly úlovky smíšeny s jinými druhy a k jejich odlovu byly v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 použity sítě o velikosti ok menší než 32 milimetrů a úlovky nebyly tříděny ani na palubě ani při vykládce; nebo
d) úlovky sledě obecného jsou v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 1434/98; nebo
e) u makrel obecných byly úlovky smíšeny s úlovky kranase obecného nebo sardinky obecné, množství makrel obecných nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrel obecných, kranasů obecných a sardinek obecných na palubě a úlovky nebyly tříděny; nebo
f) odlovy jsou provedeny v průběhu vědeckých výzkumů uskutečněných podle nařízení (ES) č. 850/98.
2. Všechna vyložená množství jsou připočtena ke kvótě nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, k podílu Společenství s výjimkou odlovů provedených v souladu s odst. 1 písm. c), d), e) a f).
3. Dojde-li k vyčerpání rybolovných práv uvedených v příloze II, nebude plavidlům operujícím v rybolovných oblastech, na něž se vztahují příslušná omezení odlovu, bez ohledu na odstavec 1 povolena vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.
4. Procentní podíl vedlejších úlovků se určí v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 a vedlejší úlovky se odstraní podle téhož článku.
Článek 9
Omezení vstupu
1. Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou nicméně oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.
2. Rybolovné činnosti plavidel Společenství ve vodách podléhajících jurisdikci Islandu jsou omezeny na oblast vymezenou přímkami, které v uvedeném pořadí spojují následující souřadnice:
Jihozápadní oblast
1. 63°12′ s. š. a 23°05′ z. d. přes 62°00′ s. š. a 26°00′ z. d.
2. 62°58′ s. š. a 22°25′ z. d.
3. 63°06′ s. š. a 21°30′ z. d.
4. 63°03′ s. š. a 21°00′ z. d. a odtud 180°00′ j. š.
Jihovýchodní oblast
1. 63°14′ s. š. a 10°40′ z. d.
2. 63°14′ s. š. a 11°23′ z. d.
3. 63°35′ s. š. a 12°21′ z. d.
4. 64°00′ s. š a 12°30′ z. d.
5. 63°53′ s. š. a 13°30′ z. d.
6. 63°36′ s. š. a 14°30′ z. d.
7. 63°10′ s. š. a 17°00′ z. d. a odtud 180°00′ j. š.
Článek 10
Zvláštní podmínky týkající se sledě obecného v Severním moři
Opatření stanovená v příloze III se použijí pro odlov, třídění a vykládku sledě obecného chyceného v Severním moři, ve Skagerraku a v Kattegatu.
Článek 11
Jiná technická a kontrolní opatření
Pro rok 2004 se kromě technických opatření stanovených v nařízení (ES) č. 850/98, nařízení (ES) č. 88/98, nařízení (ES) č. 1626/94 a nařízení (ES) č. 973/2001 použijí také technická opatření stanovená v příloze IV tohoto nařízení.
Prováděcí pravidla k bodům 11 a 12 přílohy IV mohou být přijata postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 12
Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací
1. V období od 1. do 31. ledna 2004 se pro řízení populací tresky obecné ve Skagerraku, Kattegatu, v Severním moři a západně od Skotska použijí omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze XVII nařízení (ES) č. 2341/2002 [20].
2. V období od 1. února do 31. prosince 2004 se pro řízení populací tresky obecné ve Skagerraku, Kattegatu, v Severním moři a ve východní části Lamanšského průlivu, v Irském moři a západně od Skotska použijí omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze V.
3. Pokud jde o řízení populací smáčkovitých v podoblasti ICES IV (Skagerrak a Severní moře), použijí se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze VI.
4. Prováděcí pravidla k bodu 6 přílohy VI mohou být přijata postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
KAPITOLA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 13
Oprávnění
Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Estonska, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Lotyšska, Litvy, Norska, Polska, Ruské federace, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci kvót stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 24.
Článek 14
Zeměpisná omezení
Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou:
a) Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části rybolovné oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v Severním moři, Kattegatu, v Baltickém moři a v Atlantickém oceánu severně od 43°00′ s. š., avšak s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002; ve Skagerraku jsou nicméně plavidla plující pod vlajkou Norska oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska;
b) Estonska, Lotyšska a Litvy jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v Baltickém moři jižně od 59°30′ s. š.;
c) Polska nebo Ruské federace jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií Švédska v Baltickém moři jižně od 59°30′ s. š.;
d) Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana.
Článek 15
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž byla stanovena rybolovná práva, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud byly odlovy provedeny plavidly třetí země, která mají kvótu a tato kvóta nebyla vyčerpána.
KAPITOLA IV
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 16
Licence a další podmínky
1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, lze rybolov ve vodách třetích zemí provozovat pouze na základě licence vydané orgány příslušné třetí země.
Ustanovení prvního pododstavce se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahují na:
a) plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT;
b) plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou;
c) švédská plavidla, v souladu se zavedenou praxí.
2. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy VII. V žádostech o licence musejí být uvedeny typy rybolovu a jména a vlastnosti plavidel, pro něž mají být licence vydány, přičemž tyto žádosti budou zaslány Komisi orgány členských států. Komise předá tyto žádosti orgánům příslušné třetí země.
3. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechna další ustanovení, která se vztahují na oblast, ve které operují.
Článek 17
Faerské ostrovy
Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, mohou provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem ohlásí faerským orgánům.
KAPITOLA V
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 18
Povinnost držet licenci a zvláštní povolení k rybolovu
1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (ES) č. 2847/93, norská plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT jsou osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu budou uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku budou od této povinnosti osvobozena.
3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit ke dni 31. prosince 2003, mohou v rybolovu pokračovat od počátku roku 2004, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a Komisí schválen.
Článek 19
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu
Všechny žádosti o licenci a zvláštní povolení k rybolovu, které orgán třetí země předkládá Komisi, musejí obsahovat tyto údaje:
a) jméno plavidla;
b) registrační číslo;
c) externí identifikační písmena a čísla;
d) rejstříkový přístav;
e) jméno a adresu vlastníka nebo nájemce;
f) hrubou prostornost a celkovou délku plavidla;
g) výkon motoru;
h) volací značku a radiovou frekvenci;
i) plánovanou metodu rybolovu;
j) plánovanou rybolovnou oblast;
k) cílové druhy;
l) období, pro které se o licenci žádá.
Článek 20
Počet licencí
Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy VII.
Článek 21
Zrušení a odebrání
1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím datu, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem jejich vydání.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou před datem uplynutí jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb, stanovenou v příloze I.
3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 22
Nedodržení příslušných předpisů
1. Během období nejvýše 12 měsíců nebudou pro plavidlo, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.
2. Komise předloží orgánům příslušné třetí země jména a vlastnosti plavidel, která nebudou v důsledku porušení příslušných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.
Článek 23
Povinnosti držitele licence
1. Plavidla třetích zemí budou dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechna další ustanovení, která se vztahují na rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které operují, a zejména nařízení (ES) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a nařízení Komise (EHS) č. 1381/87.
2. Plavidla uvedená v odstavci 1 povedou lodní deník, do kterého budou zapisovat údaje stanovené v části I přílohy VIII.
3. Plavidla třetích zemí, s výjimkou norských plavidel lovících v divizi ICES IIIa, Komisi předají v souladu s pravidly stanovenými v příloze IX údaje stanovené v uvedené příloze.
Článek 24
Zvláštní ustanovení týkající se francouzského departementu Guayana
1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se majitel příslušného plavidla musí zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.
2. Velitel každého plavidla, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, bude při vykládce úlovků po každé plavbě předkládat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevetky severní, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy VII. Za přesnost prohlášení bude odpovídat velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou všechna vhodná opatření k ověření přesnosti prohlášení, přičemž se budou opírat zejména o údaje uvedené v lodním deníku uvedeném v čl. 23 odst. 2. Po ověření bude prohlášení podepsáno příslušným úředníkem. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.
3. Plavidla, která provozují rybolovné činnosti ve vodách francouzského departementu Guayana, však povedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy VIII. Kopie tohoto lodního deníku se prostřednictvím francouzských orgánů do 30 dnů od posledního dne plavby zašle Komisi.
4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o plavidle, které má v držení licenci k rybolovu ve vodách francouzského departemenetu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO
ODDÍL 1
Účast Společenství
Článek 25
Seznam plavidel
1. Výhradně plavidla Společenství o prostornosti vyšší než 50 hrubých tun, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Každý členský stát zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem seznam všech plavidel o prostornosti vyšší než 50 hrubých tun, která plují pod jeho vlajkou, jsou registrována ve Společenství a jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO.
3. Seznam plavidel uvedený v odstavci 2 se Komisi sdělí ve lhůtě 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost a v případě změn tohoto seznamu nejméně pět dnů před vplutím nového plavidla do oblasti upravené předpisy NAFO. Komise předá tyto údaje co nejrychleji sekretariátu NAFO.
4. Seznam uvedený v odstavci 2 bude obsahovat tyto údaje:
a) vnitřní číslo plavidla, jak je definováno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 2090/98 ze dne 30. září 1998 o rejstříku rybářských plavidel Společenství [21];
b) mezinárodní volací značku;
c) případně jméno nájemce plavidla;
d) typ plavidla;
5. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu (nájem samotného plavidla), budou zaslané údaje obsahovat:
a) datum, od kterého je plavidlo oprávněno plout pod vlajkou členského státu;
b) datum, od něhož členský stát oprávnil plavidlo k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO;
c) název státu, v němž je plavidlo registrováno nebo bylo registrováno dříve, a datum, ke kterému plavidlo přestalo plout pod vlajkou daného státu;
d) jméno plavidla;
e) úřední registrační číslo plavidla přidělené příslušnými vnitrostátními orgány;
f) domovský přístav plavidla po jeho převodu;
g) jméno vlastníka nebo nájemce plavidla;
h) prohlášení, že velitel obdržel kopii ustanovení platných v oblasti upravené předpisy NAFO;
i) hlavní druhy, které plavidlo v oblasti upravené předpisy NAFO hodlá lovit;
j) podoblasti, v nichž bude plavidlo pravděpodobně lovit.
ODDÍL 2
Technická opatření
Článek 26
Velikost ok
Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka o velikosti menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu druhů uvedených v příloze X zakázáno. Tuto velikost ok lze snížit na minimum 60 mm při cíleném rybolovu olihně atlantické (Illex illecebrosus). Pří cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětší nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě, a ve všech ostatních částech vlečné sítě na 220 mm.
Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musejí používat sítě o velikosti ok nejméně 40 mm.
Článek 27
Připevňování přídavných zařízení k sítím
1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto odstavci, které způsobují ucpávání ok kterékoliv části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.
2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.
3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok. Používání přídavných vrchních a postranních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze XI.
4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musejí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musejí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm.
Článek 28
Vedlejší úlovky
1. Velitelé plavidel nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje pouze tehdy, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.
2. Vedlejší úlovky druhů uvedených v příloze I D, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro část oblasti upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti chyceny při cíleném rybolovu jakéhokoliv druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout2500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, které je větší. Nicméně v části oblasti upravené předpisy, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán, nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze I D přesáhnout 1250 kg nebo 5 %.
3. Kdykoliv celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoliv vytažení sítě překročí některý z limitů stanovených v odstavci 2, podle toho, který je použitelný, plavidlo se přesune do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Kdykoliv celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoliv následujícím vytažení sítě překročí uvedené limity, plavidlo se opět ihned přesune do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane 48 hodin
4. Pokud u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů uvedených v příloze I D při kterémkoliv vytažení sítě překročí 5 % hmotnosti v divizi 3 M a 2,5 % v divizi 3 L, plavidla se ihned přesunou do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.
Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.
Článek 29
Minimální velikosti ryb
Ryby pocházející z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze XII, se nesmějí uchovávat na palubě, zpracovávat, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musejí být okamžitě vráceny zpět do moře. Pokud množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti, v určitých rybolovných vodách přesáhne 10 % celkového množství, plavidlo se přesune do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, nežli může pokračovat v rybolovu. Jakékoliv zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze XII, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.
ODDÍL 3
Kontrolní opatření
Článek 30
Lodní deník a plán skladování
1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 jsou velitelé plavidel povinni zapisovat do lodního deníku údaje uvedené v příloze XIII tohoto nařízení.
2. Do patnáctého dne každého měsíce oznámí členské státy v podobě snímatelné počítačem Komisi množství populací uvedených v příloze XIV, která byla v průběhu předcházejícího měsíce vyložena, a sdělí veškeré údaje, které obdržely na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.
3. Velitel plavidla Společenství povede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze I D:
a) lodní deník, ve kterém je uveden souhrnný odlov podle jednotlivých druhů ryb a zpracované produkce;
b) plán skladování zpracované produkce, ze kterého je patrné, kde jsou jednotlivé druhy ryb ve skladu umístěny.
4. Velitelé plavidel musejí poskytnout potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.
Článek 31
Sítě
Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze X nesmějí plavidla mít na palubě sítě o velikosti ok menší, než jak stanoví článek 26. Nicméně plavidla, která během téže plavby loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, mohou mít takové sítě na palubě za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití, jinými slovy:
a) sítě nejsou připevněny pomocí třmenů k okrajům paluby ani ke svým vytahovacím nebo vlečným kabelům a lanům;
b) sítě převážené na palubě či nad ní musejí být pevně přivázány k části lodní nástavby.
Článek 32
Překládky
Plavidla Společenství nebudou provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánu neobdržela k takovým činnostem předběžné oprávnění.
Článek 33
Sledování intenzity rybolovu
1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že intenzita rybolovu jeho plavidel, uvedených v článku 25, bude úměrná rybolovným právům, která jsou pro něj v oblasti upravené předpisy NAFO dostupná.
2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, nejpozději do 31. ledna 2004 anebo alespoň 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu bude uvádět zejména plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví. Plán rybolovu bude pokrývat celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v těchto rybolovných oblastech, ve vztahu k rybolovným právům, která má členský stát, jenž prohlášení činí, k dispozici.
Nejpozději do 31. prosince 2004 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu, přičemž upřesní zejména počet plavidel, která v uvedené oblasti skutečně loví, a celkový počet dnů, kdy byl rybolov provozován.
ODDÍL 4
Zvláštní ustanovení vztahující se na krevetku severní
Článek 34
Lov krevetky severní
Každý členský stát bude Komisi denně oznamovat množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musejí probíhat v hloubce větší než 200 metrů a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.
ODDÍL 5
Zvláštní ustanovení vztahující se na platýse černého
Článek 35
Zvláštní povolení k rybolovu platýse černého
1. Plavidla Společenství, jejichž celková délka přesahuje 24 metrů a která nejsou zapsána v seznamu uvedeném v odstavci 2, nejsou oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat platýse černého.
2. Každý členský stát zašle Komisi plán rybolovu pro všechna plavidla, která plují pod jeho vlajkou a jsou registrována ve Společenství, jejichž celková délka přesahuje 24 metrů a jimž bylo vydáno zvláštní povolení k rybolovu, které je opravňuje k rybolovu platýse černého v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO.
3. Seznam uvedený v odstavci 2 obsahuje především vnitřní číslo, jak je definováno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 2090/98.
4. Tento seznam se sdělí Komisi v podobě snímatelné počítačem do 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost a změny seznamu se sdělí alespoň pět dnů před vplutím nového plavidla do podoblasti 2 a divizí 3 KLMNO. Komise předá tyto údaje bez prodlení sekretariátu NAFO.
5. Každý členský stát přijme opatření nutná k rozdělení své kvóty pro platýse černého mezi svá plavidla s povolením podle odstavce 2. Členské státy sdělí údaje o rozdělení kvót Komisi ve lhůtě 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 36
Zprávy
1. Velitelé plavidel uvedených v čl. 35 odst. 2 předají členským státům vlajky následující zprávy:
a) množství platýse černého uchovávaná na palubě při vplutí plavidla Společenství do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO. Tato zpráva se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vplutím každého plavidla do těchto oblastí;
b) týdenní úlovky platýse černého. Tato zpráva se zašle poprvé nejpozději na konci sedmého dne po vplutí plavidla do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO nebo, trvá-li plavba déle než sedm dní, nejpozději v pondělí u úlovků, které byly chyceny v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO během předcházejícího týdne, přičemž rybolov skončil v neděli o půlnoci;
c) množství platýse černého uchovávaná na palubě při vyplutí plavidla Společenství z podoblasti 2 a divizí 3 KLMNO. Tato zpráva, v niž je uveden počet dnů rybolovu a celkové odlovy v uvedených oblastech, se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vyplutím každého plavidla z těchto oblastí;
d) množství platýse černého, která byla naložena a vyložena při každé překládce provedené během pobytu plavidla v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO. Tyto zprávy se předají nejpozději do 24 hodin po ukončení překládky;
2. Po obdržení zpráv uvedených v odst.1 písm. a), c), a d) je členské státy předají Komisi.
3. Pokud úlovky platýse černého, sdělené v souladu s odstavcem 2, vyčerpají podle odhadů 70 % kvót přidělených členským státům, přijmou tyto státy nezbytná opatření, aby posílily kontroly odlovů, a o přijatých opatřeních informují Komisi.
Článek 37
Určené přístavy
1. Vykládka množství platýse černého kdekoliv mimo přístavy určené smluvními stranami NAFO se zakazuje. Vykládka množství platýse černého v přístavech nesmluvních stran se zakazuje.
2. Členské státy určí přístavy, v nichž lze provádět vykládku platýse černého, a definují související inspekční a sledovací postupy včetně podmínek zaznamenávání a sdělování množství platýse černého, která byla v jednotlivých případech vyložena.
3. Členské státy předají Komisi do 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam určených přístavů a do patnácti dnů poté rovněž související inspekční a sledovací postupy uvedené v odstavci 2. Komise předá tyto informace bez prodlení sekretariátu NAFO.
4. Komise předá neprodleně všem členským státům seznam určených přístavů uvedených v odstavci 2 a přístavů určených jinými smluvními stranami NAFO.
Článek 38
Přístavní inspekce
1. Členské státy zajistí, aby všechna plavidla, která za účelem vykládky nebo překládky platýse černého vplují do určeného přístavu, byla podrobena přístavní inspekci v souladu s režimem přístavních inspekcí NAFO.
2. Je zakázáno vykládat nebo překládat úlovky z plavidel uvedených v odstavci 1, dokud nejsou přítomni inspektoři.
3. Všechna vyložená množství se před přepravou do chladírenského skladu nebo do jiného místa určení zváží podle jednotlivých druhů.
4. Členské státy předají příslušnou zprávu o přístavní inspekci sekretariátu NAFO a v kopii také Komisi, a to do sedmi pracovních dnů od data, kdy byla inspekce ukončena.
Článek 39
Zákaz vykládky a překládky vztahující se na plavidla nesmluvních stran
Členské státy zajistí, že jsou vykládky a překládky platýse černého z plavidel nesmluvních stran, která provozovala rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO, zakázány.
Článek 40
Sledování rybolovných činností
Nejpozději do 31. prosince 2004 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění opatření uvedených v článcích 34 až 39 včetně celkového počtu dnů rybolovu.
ODDÍL 6
Zvláštní ustanovení vztahující se na okouníka
Článek 41
Lov okouníka
1. Každé druhé pondělí oznámí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích I F, 3 K a 3 M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.
Představují-li kumulované úlovky 50 % TAC, oznámení se učiní každé pondělí.
2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé pondělí do dvanácti hodin o množstvích okouníka, která během období dvou týdnů končícího předcházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích I F, 3 K a 3 M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.
Představují-li kumulované úlovky 50 % TAC, zprávy se zasílají týdně.
KAPITOLA VII
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI PODLE CCAMLR
ODDÍL 1
Omezení
Článek 42
Zákazy a omezení odlovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XV je v oblastech a v obdobích uvedených v téže příloze zakázán.
2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů a vedlejších úlovků uvedená v příloze XVI na podoblasti a divize uvedené tamtéž.
ODDÍL 2
Průzkumný rybolov
Článek 43
Účast na průzkumném rybolovu
1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou ve Španělsku registrována a která byla v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 66/98 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu Dissostichus spp. pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblasti FAO 48.6 a FAO 88.1. V podoblasti 48.6 nesmí lovit více rybářských plavidel současně. Omezení celkového odlovu a vedlejších úlovků na jednotlivé podoblasti a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci dvou podoblastí jsou stanovena v příloze XVI.
2. Rybolov bude prováděn v co největší zeměpisné a batymetrické oblasti, aby bylo možné získat údaje nezbytné pro určení potenciálního výnosu a pro zamezení nadměrné koncentrace úlovků a intenzity rybolovu. Za tímto účelem bude rybolov v malých výzkumných jednotkách (SSRU) přerušen, dosáhnou-li prohlášené úlovky stanovených mezí odlovu, přičemž daná jednotka zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
Článek 44
Systémy hlášení
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43 podléhají následujícím systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:
a) pětidennímu systému hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 66/98;
b) měsíčnímu systému přesných hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 12 nařízení (ES) č. 66/98;
c) rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.
Článek 45
Zvláštní podmínky
1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 43 je provozován v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 66/98, pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Kromě těchto opatření je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti.
2. Na rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v podoblasti FAO 88.1, se vztahují tyto dodatečné požadavky:
a) plavidla, která se podílejí na tomto rybolovu, nesmějí vyhazovat do moře:
i) oleje, paliva, olejové zbytky, které nebyly schváleny na základě přílohy I úmluvy MARPOL 73/78;
ii) odpadky;
ii) potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm;
iii) drůbež nebo její části (včetně skořápek); nebo
iv) kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo pobřežních ledů nebo kaly, pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzle;
b) je zakázáno vozit do podoblasti 88.1 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a žádná vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, se nesmí v této oblasti vyhodit;
c) je zakázáno lovit Dissostichus spp. v podoblasti 88.1 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží ostrovů Balleny.
Článek 46
Definice položení sítě
1. Pro účely tohoto oddílu se "položením sítě" rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v téže rybolovné oblasti. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se určí podle středového bodu šňůry nebo šňůr použitých pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu.
2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné:
a) nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;
b) při každém položení dlouhých lovných šňůr se použije alespoň 3500 háčků, avšak ne více než 10000 háčků. Při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;
c) při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření - doba mezi ukončením postupu kladení a zahájením postupu vytahování - delší než šest hodin.
Článek 47
Výzkumný plán
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, budou uskutečňovat výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce (SSRU), která je součástí podoblastí FAO 48.6 a 88.1. Výzkumné plány budou prováděny tímto způsobem:
a) při prvním vplutí do SSRU se prvních deset ponoření, označených jako "první série", považuje za "průzkumná ponoření" a musejí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 46 odst. 2;
b) deset následujících ponoření nebo deset tun úlovků, podle toho, který spouštěcí objem se dosažen jako první, se označí jako "druhá série". Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, bude součástí běžného průzkumného rybolovu. Budou-li nicméně tato položení sítí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 46 odst. 2, mohou být rovněž považována za "průzkumná ponoření";
c) pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v SSRU, musí plavidlo uskutečnit třetí fázi výzkumu, při níž dosáhne celkový počet průzkumných položení ve všech třech sériích počtu 20. Třetí série kladení sítí se dokončí během téhož pobytu plavidla v SSRU jako při první a druhé sérii.
d) po dokončení 20 průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU;
e) v jednotkách SSRU A, B, C, E a G v podoblasti 88.1, v níž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15000 km2 se písm b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU.
Článek 48
Plán shromažďování údajů
1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, budou uskutečňovat plán shromažďování údajů. Tento plán umožní shromáždit tyto údaje:
a) polohu a hloubku dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry;
b) dobu položení a vytažení a délku ponoření;
c) počet a druh ryb ztracených na hladině;
d) počet ponořených háčků;
e) typ návnady;
f) úspěšnost návnady (v %);
g) typ háčků; a
h) mořské a povětrnostní podmínky a fázi měsíce při kladení lovných šňůr.
2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromáždí při každém průzkumném položení; je především nutné změřit velikost všech ryb chycených při průzkumném položení, jejichž počet dosáhl maxima 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely vědeckých studií. Je-li chyceno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného odběru podvzorků.
Článek 49
Program označování
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, bude provádět následují program označování:
a) jedinci druhu Dissostichus spp. budou označováni a vypuštěni v poměru jeden jedinec na jednu tunu odlovu (živé ryby) po celou dobu rybolovného období. Plavidla mohou označování ukončit pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí rybolovnou oblast poté, co označila jednoho jedince na každou tunu živých chycených ryb;
b) program by měl být zaměřen na malé jedince o velikosti do 100 cm, ačkoliv by měli být označení i větší jedinci, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit na každou tunu živých chycených ryb jednoho jedince. Všichni vypuštění jedinci by měli mít dvojité označení a měli by být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;
c) všechna označení budou zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném chycení označeného jedince;
d) všechny příslušné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců druhu Dissostichus spp. v rámci rybolovné oblasti se v podobě snímatelné počítačem předají CCAMLR do dvou měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí.
Článek 50
Vědečtí pozorovatelé
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCMLAR pro mezinárodní vědecké pozorování.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Předávání údajů
Podle nařízení (EHS) č. 2847/93 předají členské státy Komisi v podobě snímatelné počítačem údaje o vykládkách množství ulovených ryb prostřednictvím kódů populací stanovených v tabulkách pro jednotlivé populace.
Článek 52
Kvóty pro nové členské státy
Úlovky plavidel nových členských států v období od 1. ledna 2004 do data přistoupení budou přičteny ke kvótám stanoveným v příloze I.
Do 15 dnů od data přistoupení sdělí nové členské státy Komisi a objem svých odlovů v období od 1. ledna 2004 do data přistoupení.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2004.
Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast podle CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před dnem 1. ledna 2004, článek 42 se použije od počátku příslušných období používání daných TAC.
Ustanovení bodu 12 přílohy IV vstupují v platnost dnem 1. února 2004 s výjimkou bodů 12.3 a 12.7 odst. 2, které vstupují v platnost dnem 1. ledna 2004.
Články 13 a 14 se na Estonsko, Lotyšsko, Litvu a Polsko přestávají vztahovat od data přistoupení těchto států.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2003.