Směrnice Rady 92/40/EHS
ze dne 19. května 1992,
kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
vzhledem k tomu, že drůbež je uvedena v příloze II Smlouvy; že obchod s drůbeží představuje pro zemědělské obyvatelstvo důležitý zdroj příjmů;
vzhledem k tomu, že je třeba zavést ochranná opatření na úrovni Společenství, která budou učiněna v případě výskytu vysoce patogenní influenzy ptáků, způsobené virem chřipky se specifickými vlastnostmi (dále jen "influenza ptáků"), za účelem rozvoje vnitrostátního drůbežářského odvětví a za účelem přispění k ochraně zdraví zvířat ve Společenství;
vzhledem k tomu, že influenza ptáků může ihned po svém objevení nabýt epizootické povahy a zapříčinit mortalitu a obtíže takového rázu, že by mohly výrazně ohrozit výnosnost drůbežářského odvětví jako celku;
vzhledem k tomu, že opatření je nutno přijmout, jakmile vznikne podezření na přítomnost choroby, a umožnit okamžitá a účinná ochranná opatření, jakmile je její přítomnost potvrzena;
vzhledem k tomu, že je třeba zabránit rozšíření choroby hned v zárodku, a to pomocí pečlivého sledování pohybu zvířat a používání výrobků, které by mohly být kontaminovány, jakož i případným očkováním;
vzhledem k tomu, že diagnóza choroby musí být prováděna pod dohledem odpovědných národních laboratoří, jejichž činnost musí být koordinována k tomu určenou laboratoří Společenství;
vzhledem k tomu, že společná opatření pro tlumení influenzy ptáků představují základ pro zachování jednotné normy zdraví zvířat;
vzhledem k tomu, že článek 3 rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [4] se použijí v případě výskytu influenzy ptáků;
vzhledem k tomu, že je vhodné svěřit přijímání nezbytných prováděcích opatření Komisi,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Tato směrnice vymezuje ochranná opatření Společenství, která je třeba uplatnit v případě výskytu influenzy ptáků na drůbežářských hospodářstvích, aniž jsou dotčeny předpisy Společenství upravující obchod v rámci Společenství.
Tato směrnice se nevztahuje na případy zjištění výskytu influenzy ptáků u jiného ptactva; v takovém případě však dotčený členský stát informuje Komisi o všech opatřeních, která přijal.
Článek 2
Pro účely této směrnice se vhodným způsobem použijí definice uvedené v článku 2 směrnice 90/539/EHS ze dne 15. října 1990 o veterinárních předpisech pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí [5].
Dále se rozumí:
a) "infikovanou drůbeží" drůbež,
- u níž byla ve smyslu přílohy I úředně potvrzena přítomnost influenzy ptáků na základě provedení testu ve schválené laboratoři nebo
- u níž se projevily klinické příznaky nebo postmortální změny typické pro influenzu ptáků, jedná-li se o druhé nebo další ohnisko choroby;
b) "drůbeží s podezřením na infekci" drůbež s klinickými příznaky nebo postmortálními změnami, u níž lze opodstatněně usuzovat na přítomnost influenzy ptáků, nebo drůbež, u níž byla prokázána přítomnost viru chřipky typu A, podtypu H5 nebo H7;
c) "drůbeží s podezřením na kontaminaci" drůbež, která mohla přijít, ať už přímo či nepřímo, do styku s virem influenzy ptáků nebo s virem chřipky typu A, podtypu H5 nebo H7;
d) "příslušným orgánem" orgán příslušný ve smyslu čl. 2 odst. 6 směrnice 90/425/EHS [6];
e) "úředním veterinárním lékařem" veterinární lékař určený příslušným orgánem.
Článek 3
Členské státy zajistí, aby bylo podezření na existenci influenzy ptáků vždy povinně a neprodleně oznámeno příslušnému orgánu.
Článek 4
1. Vyskytne-li se v hospodářství drůbež s podezřením na infekci influenzou ptáků, členské státy zajistí, aby úřední veterinární lékař neprodleně zahájil úřední šetření s cílem přítomnost choroby potvrdit nebo vyvrátit; zvláště pak provádí nebo nechá provést příslušné odběry vzorků k laboratorním zkouškám.
2. Ihned po oznámení podezření na existenci influenzy ptáků uvalí příslušný orgán na dané hospodářství úřední dohled a obzvláště pak nařídí, aby
a) byl proveden soupis všech kategorií drůbeže daného hospodářství s přesným uvedením počtu mrtvých kusů, počtu kusů s klinickými příznaky a kusů, které žádné příznaky nemají, a to u každé kategorie. Soupis musí být průběžně aktualizován, aby zahrnoval počet kusů narozených a uhynulých v průběhu období podezření; údaje z tohoto soupisu je nutno aktualizovat a poskytovat na požádání s tím, že je bude možno kontrolovat při každé kontrole;
b) byla všechna drůbež z daného hospodářství přechovávána pouze v daném prostoru nebo aby jí byl vyhrazen jiný prostor tak, aby se nemohla dostat do kontaktu s jinou drůbeží;
c) byl zakázán veškerý pohyb drůbeže z daného hospodářství nebo do něj;
d) byl podřízen pravomoci příslušného orgánu
- veškerý pohyb osob, jiných zvířat a vozidel z daného hospodářství nebo do něj,
- veškerý pohyb drůbežího masa nebo mrtvé drůbeže, krmiva, materiálu, odpadu, hnoje, podestýlky, výmětů a vůbec všeho, co může přispět k přenosu influenzy ptáků;
e) byl zakázán vývoz vajec z daného hospodářství, ovšem s výjimkou těch, která budou převezena přímo do schváleného zařízení určeného k výrobě a/nebo zpracování vaječných výrobků podle čl. 6 odst. 1 směrnice 89/437/EHS [7] a která budou převážena v souladu s povolením vydaným příslušným orgánem. Toto povolení přitom musí vyhovovat požadavkům přílohy I;
f) byly zajištěny vhodné dezinfekční prostředky na vstupu do staveb, v nichž se drůbež chová, a výstupu z nich, jakož i u celého hospodářství;
g) byl proveden epizootologický průzkum podle článku 7.
3. Než budou provedena úřední opatření uvedená v odstavci 2, učiní majitel nebo držitel každého hospodářství, u nějž vzniklo podezření na chorobu, všechna vhodná opatření, aby zajistil soulad s ustanoveními odstavce 2 s výjimkou písmene g).
4. Příslušný orgán může nařídit provedení kteréhokoli z opatření uvedených v odstavci 2 také v jiných hospodářstvích, vzniká-li u nich podezření na kontaminaci vzhledem k jejich umístění, rozmístění nebo kontaktům s hospodářstvím, u kterého existuje podezření na chorobu.
5. Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 lze zrušit teprve tehdy, když úřední veterinární lékař vyvrátí podezření na influenzu ptáků.
Článek 5
1. Jakmile dojde k úřednímu potvrzení přítomnosti influenzy ptáků v určitém hospodářství, zajistí členské státy, aby příslušný orgán, kromě opatření uvedených v čl. 4 odst. 2, nařídil:
a) neprodlené utracení veškeré drůbeže z daného hospodářství na místě. Mrtvá nebo usmrcená drůbež a všechna vejce musejí být zlikvidována. Tyto činnosti je přitom nutno provádět tak, aby se riziko rozšíření choroby snížilo na minimum;
b) likvidaci nebo náležité ošetření všech materiálů nebo odpadu, například krmiva, podestýlky a hnoje, u nichž existuje podezření na kontaminaci. Toto ošetření, provedené podle pokynů úředního veterinárního lékaře, musí vést ke zničení případně se vyskytujícího viru influenzy ptáků;
c) vyhledání, nakolik je možné, a likvidaci drůbežího masa z daného hospodářství pocházejícího z drůbeže utracené v předpokládaném inkubačním období choroby;
d) vyhledání a likvidaci násadových vajec, která již hospodářství opustila, snesených v předpokládaném inkubačním období choroby, přičemž drůbež již z těchto vajec vylíhnutá musí být podrobena úřednímu dohledu; dále vyhledání, nakolik je možné, a likvidaci konzumních vajec, která již hospodářství opustila, snesených v předpokládaném inkubačním období choroby, pokud předtím nebyla náležitě dezinfikována;
e) po provedení kroků uvedených v písmenech a) a b) očistu a dezinfekci staveb k chovu drůbeže, jejich nejbližšího okolí, přepravních vozidel a veškerého zařízení, který by mohlo být kontaminováno, v souladu s článkem 11;
f) aby po provedení kroků uvedených v písmenu e) byla dodržena zdravotní lhůta nejméně 21 dní před znovuzavedením drůbeže do hospodářství;
g) epizootologický průzkum podle článku 7.
2. Příslušný orgán může rozšířit opatření uvedená v odstavci 1 i na sousední hospodářství, vznikne-li u nich podezření na případnou kontaminaci vzhledem k jejich umístění, rozmístění nebo stykům s hospodářstvím, v němž byla existence choroby potvrzena.
Článek 6
U hospodářství, která čítají dva či více rozdílných chovů, může příslušný orgán na základě kritérií stanovených Komisí postupem podle článku 21 udělit výjimku z požadavků uvedených v čl. 5 odst. 1 pro zdravé chovy infikovaného hospodářství, pokud úřední veterinární lékař potvrdí, že provedené kroky vedly k naprostému oddělení staveb k chovu drůbeže, ošetřování a krmení, aby se virus nemohl rozšířit z jednoho chovu na druhý.
Článek 7
1. Epizootologický průzkum se týká:
- délky období, kdy se influenza ptáků v daném drůbežářském hospodářství mohla vyskytovat,
- možného původu influenzy ptáků v hospodářství a zjištění dalších hospodářství, kde se chová drůbež a které mohly být z tohoto zdroje infikovány nebo kontaminovány,
- pohybu osob, drůbeže nebo jiných zvířat, vozidel, vajec, masa, mrtvé drůbeže a veškerých nástrojů a látek, u nichž existuje podezření, že mohly přenést virus influenzy ptáků z daného hospodářství nebo do něj.
2. K celkové koordinaci všech opatření nezbytných k co nejrychlejší úplné likvidaci influenzy ptáků a k provedení epizootologického průzkumu se vytvoří krizové centrum.
Obecná pravidla pro vnitrostátní krizová centra i krizové centrum Společenství přijme kvalifikovanou většinou Rada na návrh Komise.
Článek 8
1. Má-li úřední veterinární lékař důvodné podezření, že drůbež z některého hospodářství mohla být kontaminována v důsledku pohybu osob, zvířat, vozidel nebo jakýmkoli jiným způsobem, je na tato hospodářství uvalen úřední dohled podle odstavce 2.
2. Účelem úředního dohledu je okamžitě odhalovat podezření na influenzu ptáků, provést soupis drůbeže, sledovat její pohyb a případně učinit opatření uvedená v odstavci 3.
3. Byl-li na určité drůbežářské hospodářství uvalen úřední dohled v souladu s odstavci 1 a 2, zakáže příslušný orgán vývoz drůbeže z hospodářství, s výjimkou přímého úředně kontrolovaného odvozu na jatka za účelem bezprostřední porážky. Před udělením tohoto povolení je úřední veterinární lékař povinen provést klinickou zkoušku drůbeže, která vyloučí přítomnost influenzy ptáků v hospodářství. Omezení pohybu stanovené v tomto článku platí po dvacet jeden den od posledního dne možné kontaminace; vždy však musí platit nejméně po dobu sedmi dnů.
4. Dojde-li příslušný orgán k závěru, že to podmínky umožňují, omezí opatření uvedená v tomto článku jen na část hospodářství a drůbež, která v ní přebývá, pokud tato drůbež byla přechovávána, ošetřována a krmena zcela odděleně různými ošetřovateli.
Článek 9
1. Jakmile je diagnóza influenzy ptáků úředně potvrzena, zajistí členské státy, aby příslušný orgán vyhradil v okruhu infikovaného drůbežářského hospodářství ochranné pásmo o poloměru nejméně tří kilometrů, které je součástí pásma dozoru o poloměru nejméně deseti kilometrů. Vyhrazení těchto pásem musí přihlédnout k zeměpisným, správním, ekologickým a epizootickým faktorům spojeným s influenzou ptáků a ke kontrolní struktuře.
2. Opatření zavedená v ochranném pásmu zahrnují:
a) určení všech drůbežářských hospodářství uvnitř pásma;
b) pravidelné kontroly všech drůbežářských hospodářství, klinické zkoušky této drůbeže zahrnující případně odběr vzorků za účelem provedení laboratorních testů; vedení evidence kontrolních návštěv a nálezů;
c) přechovávání veškeré drůbeže v chovných prostorách nebo na jakémkoli jiném místě umožňujícím jejich izolaci;
d) použití vhodných dezinfekčních prostředků na vstupu a výstupu z hospodářství;
e) kontrola pohybu osob přicházejících do styku s živou i mrtvou drůbeží a s vejci, jakož i kontrola vozidel používaných k přepravě živé i mrtvé drůbeže a vajec uvnitř pásma; přeprava drůbeže je obecně zakázána, s výjimkou tranzitu po velkých silničních nebo železničních komunikacích;
f) zákaz vývozu drůbeže a násadových vajec z hospodářství, v němž se nacházejí, pokud příslušný orgán neschválil přepravu
i) drůbeže na jatka nacházející se přednostně v infikovaném pásmu nebo, není-li to možné, na jiná příslušným orgánem určená jatka mimo toto pásmo za účelem její okamžité porážky. Maso pocházející z této drůbeže musí nést speciální označení zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 směrnice 91/494/EHS [8];
ii) jednodenních kuřat nebo kuřic připravených ke snášce do hospodářství nacházejícího se uvnitř pásma dozoru, v němž se nenachází žádná další drůbež. Na toto hospodářství musí být uvalen úřední dohled podle čl. 8 odst. 2;
iii) násadových vajec do líhně určené příslušným orgánem, přičemž vejce a jejich obaly musejí být před zahájením přepravy náležitě dezinfikovány. Přeprava uváděná v bodech i), ii) a iii) může být provedena pouze za přímého úředního dohledu. Lze ji povolit až po zdravotní kontrole hospodářství provedené úředním veterinárním lékařem. Prostředky použité k přepravě je nutno vyčistit a vydezinfikovat před i po jejich použití;
g) zákaz manipulace s použitou podestýlkou a s drůbežími výměty a zákaz jejich rozhazování bez povolení;
h) zákaz pořádání trhů a výstav a jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či ptactva.
3. Ke zrušení opatření v ochranném pásmu může dojít nejdříve dvacet jeden den po provedení předběžného vyčištění a dezinfekce infikovaného hospodářství podle článku 11. Toto ochranné pásmo však zůstává i nadále součástí pásma dozoru.
4. Opatřením zavedená v pásmu dozoru zahrnují:
a) určení všech drůbežářských hospodářství uvnitř pásma;
b) kontrola pohybu drůbeže a násadových vajec uvnitř pásma;
c) zákaz vývozu drůbeže mimo stanovené pásmo v průběhu prvních 15 dnů, s výjimkou přímého převozu na jatka určená příslušným orgánem nacházející se mimo pásmo dozoru. Maso pocházející z této drůbeže musí nést speciální označení zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 směrnice 91/494/EHS;
d) zákaz vývozu násadových vajec mimo pásmo dozoru, s výjimkou jejich přepravy do líhní určených příslušným orgánem. Vejce a jejich obaly musejí být před zahájením přepravy náležitě dezinfikovány;
e) zákaz vývozu použité podestýlky a drůbežích výmětů mimo stanovené pásmo;
f) zákaz pořádání veletrhů, trhů a výstav a jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva;
g) aniž jsou dotčena ustanovení písmen a) a b), zákaz přepravy drůbeže, s výjimkou tranzitu po velkých silničních nebo železničních komunikacích.
5. Opatření v pásmu dozoru mohou být zrušena nejdříve třicet dní po provedení předběžného vyčištění a dezinfekce infikovaného hospodářství podle článku 11.
6. Nacházejí-li se pásma na území více členských států, spolupracují příslušné orgány těchto členských států za účelem vymezení pásem uvedených v odstavci 1. V případě nutnosti se nicméně ochranné pásmo a pásmo dozoru vymezí postupem podle článku 21.
Článek 10
Členské státy zajistí, aby
a) příslušný orgán stanovil opatření umožňující vystopovat pohyb vajec a drůbeže;
b) byl majitel nebo držitel drůbeže povinen příslušnému orgánu kdykoli na jeho žádost poskytnout informace o pohybu drůbeže a vajec z jeho hospodářství nebo do něj;
c) byla každá osoba podílející se na přepravě drůbeže a vajec a na obchodování s nimi schopna poskytnout příslušnému orgánu informace o pohybu drůbeže a vajec, na jejichž přepravě se podílela nebo které uvedla na trh, a sdělit všechny podrobnosti k této informaci.
Článek 11
Členské státy zajistí, aby
a) byly dezinfekční prostředky i jejich koncentrace před použitím úředně schváleny příslušným orgánem;
b) bylo čištění a dezinfekce prováděno za úředního dohledu podle
i) pokynů úředního veterinárního lékaře;
ii) postupu pro čištění a dezinfekci v infikovaném hospodářství stanoveného v příloze II.
Článek 12
Odběry vzorků a laboratorní zkoušky, které mají za úkol odhalit přítomnost viru influenzy ptáků, musejí být prováděny podle přílohy III.
Článek 13
Členské státy zajistí, aby příslušný orgán přijal všechna nezbytná opatření s cílem informovat určené osoby v ochranném pásmu a v pásmu dozoru o platných omezeních a provedl vše potřebné k tomu, aby byla tato opatření náležitým způsobem provedena.
Článek 14
1. Členské státy zajistí, aby byla v každém z členských států určena:
a) národní laboratoř s náležitým vybavením a odborným personálem, která je schopna hodnotit patogenitu izolátů chřipkového viru podle přílohy III kapitoly 7, jakož i identifikaci chřipkových virů typu A, podtypů H5 nebo H7;
b) národní laboratoř pověřená testováním činidel používaných v regionálních diagnostických laboratořích;
c) národní laboratoř nebo ústav, které budou kontrolovat, zda autorizované očkovací látky odpovídají specifikacím uvedeným v povolení k uvedení na trh.
2. Národní laboratoře uvedené v příloze IV jsou odpovědné za koordinaci diagnostických norem a metod, za použití činidel a za testování očkovacích látek.
3. Národní laboratoře uvedené v příloze IV jsou odpovědné za koordinaci diagnostických norem a metod stanovených pro každou laboratoř pro diagnostiku influenzy ptáků ve členském státě. Za tímto účelem:
a) mohou národním laboratořím dodávat diagnostická činidla;
b) kontrolují kvalitu všech diagnostických činidel užívaných v daném členském státě;
c) pravidelně organizují srovnávací testy;
d) v daném členském státě uchovávají izoláty viru influenzy ptáků pocházející z prokázaných případů v daném členském státě;
e) zajistí potvrzení pozitivních výsledků získaných v regionálních diagnostických laboratořích.
4. Národní laboratoře uvedené v příloze IV spolupracují s referenční laboratoří Společenství uvedenou v článku 15.
Článek 15
Referenční laboratoř Společenství pro influenzu ptáků je uvedena v příloze V. Aniž je dotčeno rozhodnutí 90/424/EHS a především jeho článek 28, jsou pravomoci a úkoly této laboratoře stanoveny v uvedené příloze.
Článek 16
Očkování proti influenze ptáků očkovacími látkami schválenými příslušným orgánem lze provádět pouze jako doplněk opatření prováděných při propuknutí choroby a v souladu s následujícími ustanoveními:
a) rozhodnutí zahájit očkování jako doplněk již přijatých opatření učiní Komise ve spolupráci s dotčeným členským státem postupem podle článku 21. Rozhodnutí vychází především z následujících kritérií:
- soustředění drůbeže v dotyčném pásmu,
- vlastnosti a složení použité očkovací látky,
- způsoby dohledu nad distribucí, uskladněním a použitím očkovacích látek,
- druhy a kategorie drůbeže, které by mohly nebo musejí být očkovány,
- oblasti, ve kterých očkování může nebo musí být provedeno.
Odchylně od prvního pododstavce však může rozhodnutí zahájit nouzové očkování v ohnisku choroby učinit i dotčený členský stát poté, co své rozhodnutí oznámí Komisi, přičemž nesmějí být ohroženy základní zájmy Společenství. Toto rozhodnutí neprodleně přezkoumá Stálý veterinární výbor postupem podle článku 21;
b) obdrží-li členský stát podle písmene a) povolení zahájit nouzové očkování na určité části svého území, status zbývajícího území tím není dotčen, jsou-li opatření zabraňující pohybu očkovaných zvířat účinná v období, které bude určeno postupem podle článku 21.
Článek 17
1. Každý členský stát vypracuje pohotovostní plán určující opatření, která zavede v případě výskytu influenzy ptáků.
Tento plán musí umožňovat přístup k zařízením, vybavení, personálu a ke každému jinému vhodnému materiálu nezbytnému k rychlé a účinné likvidaci ohniska choroby.
2. Kritéria, která je třeba při vypracování plánů zohlednit, jsou uvedena v příloze IV.
3. Plány vypracované podle kritérií uvedených v příloze VI budou předloženy Komisi nejpozději šest měsíců ode dne zahájení používání této směrnice.
4. Komise přezkoumá plány, určí, zda umožňují dosažení žádoucího cíle, a navrhne dotčenému členskému státu učinit jakékoli změny nezbytné zejména k zajištění kompatibility těchto plánů s plány ostatních členských států.
Komise schválí plány i s jejich případnými změnami postupem podle článku 21.
Plány mohou být následně stejným postupem změněny nebo doplněny s cílem přihlédnout k vývoji situace.
Článek 18
1. Znalci Komise mohou, je-li to nezbytné pro jednotné používání této směrnice, ve spolupráci s příslušnými orgány provádět kontroly přímo na místě. Za tímto účelem mohou kontrolou reprezentativního procenta zařízení ověřit, zda příslušné orgány kontrolují dodržování této směrnice jednotlivými zařízeními. Komise informuje o výsledku těchto kontrol členské státy.
Členský stát, na jehož území je kontrola prováděna, poskytne znalcům při plnění jejich úkolů veškerou nezbytnou pomoc.
Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle článku 21.
Článek 19
Podmínky finanční účasti Společenství na opatření související s uplatňováním této směrnice stanoví rozhodnutí 90/424/EHS.
Článek 20
Přílohy pozměňuje podle potřeby Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise, zejména s přihlédnutím k vývoji výzkumu a diagnostických metod.
Článek 21
1. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému veterinárnímu výboru, zřízenému rozhodnutím 68/361/EHS [9] (dále jen "výbor"), jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.
2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme své stanovisko ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Při hlasování ve výboru je hlasům zástupců členských států přidělena váha stanovená ve zmíněném článku. Předseda nehlasuje.
3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru.
b) Pokud však zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, Komise předloží neprodleně Radě návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.
Pokud se Rada neusnese ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise, s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou.
Článek 22
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1993. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Přijímají-li členské státy tato ustanovení, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 23
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 19. května 1992.