SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2007/60/ES
ze dne 23. října 2007
o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Povodně mohou způsobovat úmrtí, vysídlení obyvatel a škody životnímu prostředí, vážně ohrožovat hospodářský rozvoj a narušovat hospodářské činnosti Společenství.
(2)
Povodně jsou přírodním jevem, kterému nelze zabránit. Určité činnosti člověka (např. rozšiřování osídlených a hospodářsky využívaných ploch v záplavových územích a snižování přirozené schopnosti půdy zadržovat vodu v důsledku využívání území) a změna klimatu však přispívají ke zvyšování pravděpodobnosti výskytu povodní a jejich nepříznivých účinků.
(3)
Je proveditelné a žádoucí omezit riziko nepříznivých účinků spojených s povodněmi, zejména na lidské zdraví a na život, životní prostředí, kulturní dědictví, hospodářskou činnost a infrastrukturu. Nicméně pokud mají být opatření k omezení těchto rizik účinná, měla by být v co nejvyšší míře koordinována v rámci celého povodí.
(4)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3), vyžaduje, aby pro všechny oblasti povodí byly v zájmu dosažení dobrého ekologického a chemického stavu vypracovány plány povodí, a tento rámec přispěje ke zmírnění následků povodní. Omezení rizika povodní však nepatří k hlavním cílům uvedené směrnice, která rovněž nezohledňuje budoucí změny rizika povodní v důsledku změny klimatu.
(5)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. července 2004 nazvané „Řízení povodňových rizik - prevence, ochrana a zmírnění následků povodní“ předkládá její analýzu a přístup ke zvládání povodňových rizik na úrovni Společenství a uvádí, že společná a koordinovaná akce na úrovni Společenství by přinesla značnou přidanou hodnotu a zvýšila by celkovou úroveň ochrany před povodněmi.
(6)
Kromě koordinace mezi členskými státy vyžaduje účinná protipovodňová prevence a zmírňování účinků povodní spolupráci se třetími zeměmi. To je v souladu se směrnicí 2000/60/ES a s mezinárodními zásadami zvládání povodňových rizik vypracovanými zejména na základě Úmluvy Organizace spojených národů o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer, schválené rozhodnutím Rady 95/308/ES (4), a všech následných dohod o jejím uplatňování.
(7)
Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (5) mobilizuje podporu a pomoc členských států v případě výskytu závažné mimořádné události, včetně povodní. Civilní ochrana může odpovídajícím způsobem reagovat ve prospěch obyvatelstva postiženého povodní a zlepšit připravenost a odolnost.
(8)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (6) lze poskytnout rychlou finanční pomoc v případě závažné katastrofy s cílem pomoci postiženým lidem, přírodním oblastem, regionům a zemím k návratu k pokud možno normálním podmínkám. Fond však lze použít pouze na záchranné operace, a nikoli ve fázích, které mimořádným událostem předcházejí.
(9)
Členské státy a Společenství by při tvorbě vodohospodářské politiky a politiky využívání území měly zvážit případné dopady, které tyto politiky mohou mít na povodňová rizika a na jejich zvládání.
(10)
V celém Společenství dochází k různým typům povodní, jako jsou říční povodně, přívalové povodně, záplavy urbanizovaných oblastí a záplavy pobřežních oblastí způsobené mořem. Škody způsobené povodněmi se rovněž mohou lišit v různých zemích a regionech Společenství. Cíle týkající se zvládání povodňových rizik by proto měly být určeny samotnými členskými státy a měly by vycházet z místních a regionálních podmínek.
(11)
V některých oblastech Společenství lze povodňová rizika považovat za nevýznamná, např. v řídce osídlených či neosídlených oblastech nebo v oblastech s omezenými hospodářskými aktivy nebo ekologickou hodnotou. V každé oblasti povodí nebo správní jednotce by měla být posouzena povodňová rizika a potřeba dalších opatření, jako například vyhodnocení případného potenciálu pro ochranu před povodněmi.
(12)
Aby byl k dispozici účinný nástroj pro informovanost, jakož i hodnotný základ pro stanovení priorit a přijímání dalších technických, finančních a politických rozhodnutí týkajících se zvládání povodňových rizik, je potřeba zajistit vytvoření map povodňových nebezpečí a map povodňových rizik znázorňujících možné nepříznivé následky související s různými povodňovými scénáři včetně informací o možných zdrojích znečištění životního prostředí v důsledku povodní. V této souvislosti by členské státy měly vyhodnotit činnosti, které mají vliv na zvyšování povodňových rizik.
(13)
S cílem předejít nepříznivým dopadům povodní na dotyčnou oblast nebo je omezit je vhodné zajistit vypracování plánů pro zvládání povodňových rizik. Příčiny a následky povodní se v různých zemích a regionech Společenství liší. Plány pro zvládání povodňových rizik by proto měly zohlednit konkrétní charakteristiky oblastí, kterých se týkají, a stanovit řešení navržená přesně podle potřeb a priorit těchto oblastí, současně zajistit příslušnou koordinaci v rámci oblastí povodí a podporovat dosahování cílů v oblasti životního prostředí stanovených právními předpisy Společenství. Členské státy by se zejména měly vyhýbat opatřením nebo činnostem, které výrazně zvyšují riziko povodní v jiných členských státech, pokud tato opatření nebyla koordinována a dotyčné členské státy se nedohodly na řešení.
(14)
Plány pro zvládání povodňových rizik by měly být zaměřeny na prevenci, ochranu a připravenost. S cílem zajistit řekám větší prostor by se měly ve vhodných případech zabývat zachováním nebo obnovením záplavových území a opatřeními pro prevenci a omezení škod na lidském zdraví, životním prostředí, kulturním dědictví a ekonomické činnosti. Prvky plánů pro zvládání povodňových rizik je třeba pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat, s přihlédnutím k pravděpodobným účinkům změny klimatu na výskyt povodní.
(15)
V souvislosti se zvládáním povodňových rizik je velmi důležitá zásada solidarity. S ohledem na uvedenou zásadu by měly být členské státy povzbuzovány k tomu, aby usilovaly o spravedlivé sdílení odpovědnosti při společném rozhodování o všeobecně prospěšných opatřeních.
(16)
Aby se předešlo zdvojování práce, měly by být členské státy oprávněny využívat pro účely dosažení cílů této směrnice a splnění jejích požadavků stávající předběžná vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňových nebezpečí a mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik.
(17)
Vypracování plánů povodí podle směrnice 2000/60/ES a plánů pro zvládání povodňových rizik podle této směrnice tvoří součást integrované správy povodí. Oba tyto postupy by tedy měly s ohledem na environmentální cíle směrnice 2000/60/ES využívat společného potenciálu vzájemné součinnosti a přínosů, aby tak byla zajištěna účinnost a uvážlivé využívání zdrojů a současně uznáno, že příslušné orgány a správní jednotky podle této směrnice mohou být odlišné od příslušných orgánů a správních jednotek podle směrnice 2000/60/ES.
(18)
Členské státy by měly svá hodnocení, mapy a plány opírat o příslušné osvědčené postupy a nejlepší dostupné technologie, které v oblasti zvládání povodňových rizik nevyžadují nepřiměřené náklady.
(19)
V případě víceúčelového využití vodních útvarů pro různé formy udržitelných lidských činností (např. zvládání povodňových rizik, ekologie, vnitrozemská plavba nebo využití vodní energie) a dopadů těchto využití na vodní útvary stanoví směrnice 2000/60/ES jasné a průhledné postupy řešení těchto využití a dopadů, včetně možných výjimek z cílů „dobrého stavu“ nebo „nezhoršování“ stanovených v článku 4 uvedené směrnice. Směrnice 2000/60/ES stanoví v článku 9 návratnost nákladů.
(20)
Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).
(21)
Zejména je třeba zmocnit Komisi k přizpůsobení přílohy vědeckému a technickému pokroku. Jelikož uvedená opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, měla by být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
(22)
Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Jejím cílem je zejména podpora začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí do politik Společenství v souladu se zásadou udržitelného rozvoje podle článku 37 Listiny základních práv Evropské unie.
(23)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zavedení rámce pro opatření k omezení rizik povodňových škod, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(24)
V souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity a podle Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality připojeného ke Smlouvě a s ohledem na stávající kapacity členských států by měla být ponechána značná pružnost na místní a regionální úrovni, zejména pokud jde o organizaci a odpovědnost orgánů.
(25)
Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účelem této směrnice je stanovit rámec pro vyhodnocování a zvládání povodňových rizik s cílem snížit nepříznivé účinky na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, které souvisejí s povodněmi ve Společenství.
Článek 2
Pro účely této směrnice se kromě definic pojmů „řeka“, „povodí“, „dílčí povodí“ a „oblast povodí“ uvedených v článku 2 směrnice 2000/60/ES použijí tyto definice:
1.
„povodní“ se rozumí dočasné zaplavení území, které obvykle není vodou zaplaveno. Tento pojem zahrnuje povodně způsobené řekami, horskými bystřinami, občasnými vodními toky ve Středomoří a záplavy z moří v pobřežních oblastech a nemusí zahrnovat povodně způsobené kanalizačními systémy;
2.
„povodňovým rizikem“ se rozumí kombinace pravděpodobnosti výskytu povodně a možných nepříznivých účinků na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, které souvisejí s povodní.
Článek 3
1. Pro účely této směrnice členské státy využijí opatření přijatých podle čl. 3 odst. 1, 2, 3, 5 a 6 směrnice 2000/60/ES.
2. K provedení této směrnice však členské státy mohou:
a)
jmenovat příslušné orgány odlišné od orgánů určených podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2000/60/ES;
b)
vymezit určité pobřežní oblasti nebo jednotlivá povodí a přiřadit je k jiné správní jednotce, než ke kterým jsou přiřazeny podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2000/60/ES.
V těchto případech členské státy do 26. května 2010 sdělí Komisi informace uvedené v příloze I směrnice 2000/60/ES. Pro tento účel se jakýkoliv odkaz na příslušné orgány a oblasti povodí považuje za odkaz na příslušné orgány a správní jednotku podle tohoto článku. Členské státy uvědomí Komisi o jakékoli změně v údajích poskytnutých podle tohoto odstavce do tří měsíců od vstupu této změny v platnost.
KAPITOLA II
PŘEDBĚŽNÉ VYHODNOCENÍ POVODŇOVÝCH RIZIK
Článek 4
1. Členské státy provedou v souladu s odstavcem 2 předběžné vyhodnocení povodňových rizik pro každou oblast povodí nebo správní jednotku uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) nebo část mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území.
2. Předběžné vyhodnocení povodňových rizik, založené na dostupných nebo snadno odvoditelných informacích, jako jsou záznamy a studie o dlouhodobém vývoji, především o dopadu změny klimatu na výskyt povodní, se provede za účelem vyhodnocení možných rizik. Vyhodnocení zahrnuje alespoň:
a)
mapy oblasti povodí ve vhodném měřítku, včetně hranic povodí, dílčích povodí a pokud se vyskytují, také pobřežních oblastí, znázorňující topografii a využití území;
b)
popis povodní, ke kterým došlo v minulosti a které měly výrazné nepříznivé účinky na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost a u nichž je stále velká pravděpodobnost výskytu podobných událostí v budoucnosti, včetně rozsahu a průběhu povodní a vyhodnocení nepříznivých účinků, jež vyvolaly;
c)
popis významných povodní, ke kterým došlo v minulosti, pokud lze u podobných událostí v budoucnosti předpokládat výrazné nepříznivé účinky;
a v závislosti na zvláštních potřebách členských států zahrnuje rovněž:
d)
vyhodnocení možných nepříznivých účinků budoucích povodní na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost, pokud možno s přihlédnutím k otázkám, jako jsou topografie, poloha vodních toků a jejich obecné hydrologické a geomorfologické vlastnosti, včetně záplavových území jako přirozených ploch pro zadržování vody, účinnost stávajících uměle vytvořených protipovodňových infrastruktur, poloha osídlených oblastí a oblastí s hospodářskou činností a dlouhodobý vývoj včetně vlivů změny klimatu na výskyt povodní.
3. V případě mezinárodních oblastí povodí nebo správních jednotek uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. b), které jsou sdíleny s jinými členskými státy, členské státy zajistí, aby mezi dotčenými příslušnými orgány probíhala výměna důležitých informací.
4. Členské státy dokončí předběžné vyhodnocení povodňových rizik do 22. prosince 2011.
Článek 5
1. Na základě předběžného vyhodnocení povodňových rizik podle článku 4 určí členské státy pro každou oblast povodí nebo správní jednotku uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) nebo část mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území, oblasti, u kterých dospěly k závěru, že v nich existují potenciálně významná povodňová rizika nebo že lze výskyt těchto rizik považovat za pravděpodobný.
2. Určení oblastí příslušejících k mezinárodní oblasti povodí nebo správní jednotce uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a sdílené s jiným členským státem prováděné podle odstavce 1 probíhá v koordinaci mezi dotyčnými členskými státy.
KAPITOLA III
MAPY POVODŇOVÉHO NEBEZPEČÍ A MAPY POVODŇOVÝCH RIZIK
Článek 6
1. Členské státy připraví na úrovni oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik v co nejvhodnějším měřítku pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1.
2. Příprava map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik pro oblasti určené podle článku 5, které jsou sdíleny s jinými členskými státy, podléhá předchozí výměně informací mezi dotyčnými členskými státy.
3. Mapy povodňového nebezpečí zahrnou zeměpisné oblasti, které by mohly být zaplaveny podle těchto scénářů:
a)
povodně s nízkou pravděpodobností výskytu nebo extrémní povodňové scénáře;
b)
povodně se středně vysokou pravděpodobností výskytu (pravděpodobná doba opakování ≥ 100 let);
c)
případně povodně s vysokou pravděpodobností výskytu.
4. U každého scénáře uvedeného v odstavci 3 se uvedou tyto prvky:
a)
rozsah povodně;
b)
hloubka vody nebo případně výška vodní hladiny;
c)
případně rychlost proudu nebo odpovídající průtok vody.
5. Na mapách povodňových rizik se vyznačí potenciální nepříznivé následky spojené s povodněmi podle scénářů uvedených v odstavci 3 a vyjádřené podle:
a)
orientačního počtu potenciálně zasažených obyvatel;
b)
druhu hospodářské činnosti potenciálně postižené oblasti;
c)
zařízení uvedených v příloze I směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (9), která mohou v případě zaplavení způsobit havarijní znečištění, a potenciálně zasažených chráněných oblastí uvedených v příloze IV odst. 1 bodech i), iii) a v) směrnice 2000/60/ES;
d)
dalších informací, které členský stát považuje za užitečné, jako je určení oblastí, kde může docházet k povodním s vysokým obsahem unášených sedimentů a k povodním unášejícím různé předměty, a informací o ostatních významných zdrojích znečištění.
6. Členské státy mohou v případě pobřežních oblastí, kde existuje odpovídající úroveň ochrany, rozhodnout, že se příprava map povodňového nebezpečí omezí na scénář popsaný v odst. 3 písm. a).
7. Členské státy mohou v případě oblastí, v nichž je zaplavení způsobováno podzemními vodami, rozhodnout, že se příprava map povodňového nebezpečí omezí na scénář popsaný v odst. 3 písm. a).
8. Členské státy zajistí, aby byly mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik dokončeny do 22. prosince 2013.
KAPITOLA IV
PLÁNY PRO ZVLÁDÁNÍ POVODŇOVÝCH RIZIK
Článek 7
1. Pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1 a pro oblasti, na něž se vztahuje čl. 13 odst. 1 písm. b), vypracují členské státy v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku na základě map uvedených v článku 6 plány pro zvládání povodňových rizik koordinované na úrovni oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b).
2. Členské státy stanoví vhodné cíle pro zvládání povodňových rizik pro oblasti určené podle čl. 5 odst. 1 a pro oblasti, na něž se vztahuje čl. 13 odst. 1 písm. b), přičemž se soustředí na zmírnění možných nepříznivých účinků povodní na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost a pokud se to považuje za vhodné, na nestrukturální iniciativy nebo na snížení pravděpodobnosti zaplavení.
3. Plány pro zvládání povodňových rizik zahrnují opatření, jejichž účelem je dosáhnout cílů stanovených v souladu s odstavcem 2, a prvky uvedené v části A přílohy.
Plány pro zvládání povodňových rizik zohledňují důležitá hlediska, jako jsou náklady a přínosy, rozsah a průběh povodní a oblasti s potenciálem zadržet povodně, například přirozená záplavová území, environmentální cíle obsažené v článku 4 směrnice 2000/60/ES, hospodaření s půdou a s vodními zdroji, územní plánování, využití území, ochrana přírody, lodní doprava a přístavní infrastruktura.
Plány pro zvládání povodňových rizik se zabývají všemi aspekty zvládání povodňových rizik, přičemž se soustřeďují na prevenci, ochranu, připravenost, včetně povodňových předpovědí a systémů včasného varování, a zohledňují charakteristiky konkrétního povodí nebo dílčího povodí. Plány pro zvládání povodňových rizik mohou zahrnovat rovněž podporu udržitelného využívání území, zlepšení schopnosti půdy zadržovat vodu a kontrolované zaplavení určitých oblastí v případě výskytu povodně.
4. V zájmu solidarity nesmějí plány pro zvládání povodňových rizik zavedené v jednom členském státě zahrnovat opatření, která svým rozsahem a dopadem významně zvyšují povodňová rizika po proudu nebo proti proudu vodních toků v jiných zemích nacházejících se ve stejném povodí nebo dílčím povodí, pokud tato opatření nebyla koordinována a dotyčné členské státy se nedohodly na řešení v souladu s článkem 8.
5. Členské státy zajistí, aby byly plány pro zvládání povodňových rizik dokončeny a zveřejněny do 22. prosince 2015.
Článek 8
1. Členské státy zajistí, aby byl pro oblasti povodí nebo správní jednotky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b), které leží výlučně na jejich území, vypracován jediný plán pro zvládání povodňových rizik nebo soubor plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni oblasti povodí.
2. Pokud mezinárodní oblast povodí nebo správní jednotka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) leží výlučně na území Společenství, zajistí členské státy koordinaci s cílem vypracování jediného mezinárodního plánu pro zvládání povodňových rizik nebo souboru plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni mezinárodní oblasti povodí. Pokud takové plány nejsou vypracovány, vypracují členské státy plány pro zvládání povodňových rizik zahrnující alespoň ty části mezinárodní oblasti povodí, které leží na jejich území, pokud možno koordinované na úrovni mezinárodní oblasti povodí.
3. Pokud mezinárodní oblast povodí nebo správní jednotka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) přesahuje hranice Společenství, usilují členské státy o vypracování jediného mezinárodního plánu pro zvládání povodňových rizik nebo souboru plánů pro zvládání povodňových rizik koordinovaných na úrovni mezinárodní oblasti povodí; pokud toto není možné, použije se pro ty části mezinárodní oblasti povodí, jež leží na jejich území, odstavec 2.
4. Plány pro zvládání povodňových rizik uvedené v odstavcích 2 a 3 se doplní, považují-li to země, které mají společné dílčí povodí, za potřebné, o podrobnější plány pro zvládání povodňových rizik koordinované na úrovni mezinárodních dílčích povodí.
5. Pokud se členský stát setká s problémem, který ovlivňuje zvládání povodňových rizik jeho vod, a tento členský stát nemůže daný problém vyřešit, může o něm zpravit Komisi a jakýkoli další dotčený členský stát a doporučit přitom jeho řešení.
Komise odpoví na každou zprávu nebo doporučení členských států do šesti měsíců.
KAPITOLA V
KOORDINACE SE SMĚRNICÍ 2000/60/ES, INFORMOVÁNÍ VEŘEJNOSTI A KONZULTACE S VEŘEJNOSTÍ
Článek 9
Členské státy přijmou vhodná opatření ke koordinaci používání této směrnice a směrnice 2000/60/ES, přičemž se zaměří na možnosti zlepšení účinnosti, výměny informací a dosažení vzájemné součinnosti a přínosů s ohledem na environmentální cíle stanovené v článku 4 směrnice 2000/60/ES. Zejména se:
1.
vypracování prvních map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 6 a 14 této směrnice provedou tak, aby informace v nich obsažené byly v souladu s příslušnými informacemi předkládanými podle směrnice 2000/60/ES. Tyto mapy se koordinují s přezkumy podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2000/60/ES a mohou být do nich začleněny;
2.
vypracování prvních plánů pro zvládání povodňových rizik a jejich následné přezkumy podle článků 7 a 14 této směrnice provedou v koordinaci s přezkumy plánů povodí podle čl. 13 odst. 7 směrnice 2000/60/ES a mohou být do nich začleněny;
3.
aktivní zapojení všech zúčastněných stran podle článku 10 této směrnice případně koordinuje s aktivním zapojením zúčastněných stran podle článku 14 směrnice 2000/60/ES.
Článek 10
1. V souladu s platnými právními předpisy Společenství členské státy zpřístupní veřejnosti předběžná vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik.
2. Členské státy podpoří aktivní zapojení zúčastněných stran do vypracovávání, přezkoumávání a aktualizace plánů pro zvládání povodňových rizik uvedených v kapitole IV.
KAPITOLA VI
PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ A ZMĚNY
Článek 11
1. Komise může regulativním postupem podle čl. 12 odst. 2 přijmout technické formáty pro účely zpracování a předávání údajů, včetně statistických a kartografických údajů, Komisi. Technické formáty by měly být přijaty nejpozději dva roky před daty uvedenými v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8 a čl. 7 odst. 5, s přihlédnutím ke stávajícím normám a formátům vytvořeným podle příslušných aktů Společenství.
2. S ohledem na lhůty pro přezkum a aktualizace může Komise přizpůsobit přílohu vědeckému a technickému pokroku.
Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 12 odst. 3.
Článek 12
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 21 směrnice 2000/60/ES.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
KAPITOLA VII
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ
Článek 13
1. Členské státy se mohou rozhodnout, že neprovedou předběžné vyhodnocení povodňových rizik podle článku 4 u těch povodí, dílčích povodí nebo pobřežních oblastí, u nichž buď:
a)
již před 22. prosincem 2010 provedly vyhodnocení rizika a dospěly k závěru, že tam existuje potenciálně významné povodňové riziko nebo že lze výskyt povodní považovat za pravděpodobný, což vedlo k určení dané oblasti jako jedné z oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1, nebo
b)
již před 22. prosincem 2010 rozhodly, že připraví mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik a vypracují plány pro zvládání povodňových rizik v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice.
2. Členské státy se mohou rozhodnout, že využijí map povodňového nebezpečí a map povodňových rizik dokončených před 22. prosincem 2010, pokud tyto mapy poskytují úroveň informací odpovídající požadavkům článku 6.
3. Členské státy se mohou rozhodnout, že využijí plánů pro zvládání povodňových rizik dokončených před 22. prosincem 2010, pokud obsah těchto plánů odpovídá požadavkům článku 7.
4. Odstavce 1, 2 a 3 se použijí, aniž je dotčen článek 14.
KAPITOLA VIII
PŘEZKUMY, ZPRÁVY A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 14
1. Předběžné vyhodnocení povodňových rizik nebo vyhodnocení a rozhodnutí podle čl. 13 odst. 1 se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2018 a následně každý šestý rok.
2. Mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2019 a následně každý šestý rok.
3. Plán či plány pro zvládání povodňových rizik se přezkoumají a v případě potřeby aktualizují do 22. prosince 2021 a následně každý šestý rok, a to včetně prvků uvedených v části B přílohy.
4. V přezkumech uvedených v odstavcích 1 a 3 se zohlední pravděpodobný účinek změny klimatu na výskyt povodní.
Článek 15
1. Členské státy zpřístupní Komisi předběžné vyhodnocení povodňových rizik, mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňových rizik a plány pro zvládání povodňových rizik podle článků 4, 6 a 7, jakož i jejich přezkumy a případně aktualizace, do tří měsíců od dat uvedených v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8, čl. 7 odst. 5 a článku 14.
2. Členské státy informují Komisi o rozhodnutích přijatých v souladu s čl. 13 odst. 1, 2 a 3 a příslušné informace o nich zpřístupní ve lhůtách uvedených v čl. 4 odst. 4, čl. 6 odst. 8 a čl. 7 odst. 5.
Článek 16
Do 22. prosince 2018 a následně každý šestý rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice. Při vypracování této zprávy se zohlední dopady změny klimatu.
Článek 17
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 26. listopadu 2009. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 18
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 23. října 2007.