Nařízení Rady (ES) č. 2501/2001
ze dne 10. prosince 2001
o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od roku 1971 poskytuje Společenství obchodní preference rozvojovým zemím v rámci svého systému všeobecných celních preferencí.
(2) Je třeba, aby společná obchodní politika Společenství byla v souladu s cíli politiky rozvoje, které musí podporovat, zejména pokud jde o vymýcení chudoby a podporu udržitelného rozvoje v rozvojových zemích.
(3) Ve sdělení Komise Radě ze dne 1. června 1994 jsou představeny obecné zásady pro uplatňování systému v období 1995 až 2004.
(4) Nařízením (ES) č. 2820/98 [4] se provádí systém všeobecných celních preferencí do 31. prosince 2001. Poté je třeba, aby se systém všeobecných celních preferencí nadále uplatňoval až do 31. prosince 2004 v souladu s obecnými zásadami.
(5) Je důležité, aby systém zahrnoval ustanovení nařízení (ES) č. 416/2001, které rozšiřuje osvobození od cla bez jakéhokoli množstevního omezení na produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí. Je třeba poskytnout výhody uvedeného ustanovení všem zemím, které Organizace spojených národů uznává a zařazuje jako nejméně rozvinuté země.
(6) Je nezbytné, aby zvláštní režim pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi byl přísně sledován.
(7) Je vhodné rozlišit preference podle citlivosti produktů. Stačilo by rozlišovat mezi dvěma kategoriemi produktů, produkty citlivými a produkty, které nejsou citlivé.
(8) Je důležité, aby se na produkty, které nejsou citlivé, nadále vztahovalo pozastavení celních sazeb, zatímco na citlivé produkty by se vztahovalo snížení těchto celních sazeb.
(9) Takové snížení by mělo být dostatečně přitažlivé, aby podněcovalo hospodářské subjekty k využívání možností, které systém nabízí. Pokud jde o valorická cla, snížení by tedy odpovídalo paušální sazbě 3,5 procentního bodu celní sazby podle doložky nejvyšších výhod. Specifická cla by měla být snížena o 30 %. Pokud cla stanoví minimální clo, toto minimální clo by se neukládalo.
(10) Pokud preferenční cla vypočítaná v souladu s nařízením (ES) č. 2820/98 stanoví vyšší sazební snížení, ukládala by se nadále.
(11) Ukládání cla by mělo být zcela pozastaveno, pokud preferenční zacházení odůvodňuje nárok na valorická cla dosahující nejvýše 1 % nebo specifická cla dosahující nejvýše 2 EUR.
(12) Ustanovení o vyloučení zvýhodněných zemí z důvodů spojených s jejich úrovní rozvoje by se měla použít jednou ročně. Země by však měly být vyloučeny pouze tehdy, pokud splňují kritéria pro vyloučení během tří po sobě jdoucích let, a měly by být do systému znovu přijaty, pokud uvedená kritéria nesplňují během tří po sobě jdoucích let.
(13) Během prvního roku používání tohoto nařízení by měly zůstat vyloučené země, které byly předtím vyloučeny.
(14) Ustanovení o odstupňování odvětví by se měla použít jednou ročně. Odvětví by však měla být odstupňována pouze tehdy, pokud splňují kritéria pro odstupňování během tří po sobě jdoucích let, a měla by být znovu přijata, pokud tato kritéria nesplňují během tří po sobě jdoucích let.
(15) Během prvního roku používání tohoto nařízení by měla zůstat odstupňována odvětví, která byla předtím odstupňována.
(16) Je důležité, aby celní preference v rámci zvláštních pobídkových režimů byly tak vysoké jako preference nabízené v rámci obecného režimu, což znamená je zdvojnásobit.
(17) Zvláštní pobídkové režimy by měly poskytovat ve všech odvětvích, která byla odstupňována, celní preference rovnající se preferencím platným v rámci obecného režimu.
(18) Je třeba, aby zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků vyžadoval účinné uplatňování všech norem uvedených v Deklaraci Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci.
(19) Dostupná hodnocení, komentáře, rozhodnutí, doporučení a závěry různých dozorčích orgánů MOP, zejména včetně postupů článku 33, by měly sloužit jako východisko pro posuzování žádostí týkajících se zvláštních pobídkových režimů na ochranu práv pracovníků, jakož i pro šetření za účelem stanovit, je-li dočasné odnětí oprávněné na základě porušení úmluv MOP.
(20) Obecná pravidla o prokazování původu a způsoby správní spolupráce stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 [5] a pravidla o celním dluhu, zejména čl. 220 odst. 2 písm. b) nařízení (EHS) č. 2913/92 [6], se použijí na celní preference včetně preferencí poskytnutých na základě pobídkového režimu na ochranu práv pracovníků.
(21) Je důležité, aby zvláštní pobídkový režim na ochranu životního prostředí přihlížel k dalšímu vývoji týkajícímu se mezinárodně uznaných norem i systémů certifikace.
(22) Důvody pro dočasné odnětí by měly zahrnovat závažné a soustavné porušování norem uvedených v Deklaraci MOP o základních principech a právech v práci.
(23) Dočasné odnětí všech celních preferencí při dovozu produktů pocházejících z Myanmaru by mělo zůstat v platnosti.
(24) Je třeba stanovit opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [7],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Systém všeobecných celních preferencí Společenství se uplatňuje během let 2002, 2003 a 2004 v souladu s tímto nařízením.
2. Toto nařízení stanoví:
a) obecný režim;
b) zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků;
c) zvláštní pobídkový režim na ochranu životního prostředí;
d) zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země a
e) zvláštní režim pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi.
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 2
Zvýhodněné země, na něž se vztahuje každý z režimů uvedených v čl. 1 odst. 2, jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
1. Zvýhodněná země je vyloučena z přílohy I, pokud během tří po sobě jdoucích let splnila tato dvě kritéria:
- země je zařazena Světovou bankou mezi země s vysokými příjmy,
- index rozvoje země, jak je definován v příloze II, je vyšší než -1.
2. Pokud země nebo území, které byly vyloučeny z přílohy I, nesplnily během tří po sobě jdoucích let kritéria stanovená v odstavci 1, jsou do ní znovu zahrnuty.
3. Na základě nejnovějších údajů, které jsou k dispozici k 1. září každého roku, Komise stanoví, které zvýhodněné země splňují podmínky uvedené v odstavcích 1 a 2.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství seznam zvýhodněných zemí, které splňují kritéria uvedená v odstavci 1, pokud jde o poslední rok, pro který jsou údaje k dispozici.
5. Od vstupu tohoto nařízení v platnost a před koncem každého roku Komise rozhodne postupem podle článku 38 o vyřazení zvýhodněných zemí, které splňují podmínku uvedenou v odstavci 1, z přílohy I a o zařazení zemí, které splňují podmínku uvedenou v odstavci 2.
6. První rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 5 vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2003. Rozhodnutí přijatá v souladu s odstavcem 5 vstupují v platnost později dnem 1. ledna druhého roku následujícího po roce, kdy byla přijata.
7. Komise oznámí každé rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 5 dotyčné zvýhodněné zemi a uvědomí ji o dni jeho vstupu v platnost.
Článek 4
Produkty, na něž se vztahují režimy podle čl. 1 odst. 2 písm. a), b), c) a e), jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 5
1. Celní preference stanovené tímto nařízením se uplatňují na dovozy produktů, na něž se vztahuje režim poskytnutý zvýhodněné zemi, z níž pocházejí.
2. Pravidla týkající se definice pojmu původní produkty, prokazování původu a způsoby správní spolupráce pro účely režimů podle čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení jsou stanovena v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93.
3. Regionální kumulace ve smyslu nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 se rovněž použije, pokud produkt použitý při další výrobě v zemi, která je členem regionálního sdružení, pochází z jiné země sdružení, na niž se nevztahuje režim uplatňovaný na hotový produkt, za podmínky, že se na obě země vztahuje regionální kumulace pro toto sdružení.
Článek 6
Pro účely tohoto nařízení se:
a) "cly společného celního sazebníku" rozumějí cla blíže určená ve druhé části přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [8], s výjimkou cel stanovených v rámci celních kvót;
b) "odvětvím" rozumí jakékoli z odvětví produktů uvedených v příloze III;
c) "výborem" rozumí výbor podle článku 37.
HLAVA II
CELNÍ PREFERENCE
Oddíl 1
Obecný režim
Článek 7
1. Ukládání cel společného celního sazebníku je zcela pozastaveno pro produkty uvedené v příloze IV jako produkty, které nejsou citlivé, s výjimkou zemědělských složek.
2. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze IV jako citlivé produkty se snižují o 3,5 procentního bodu. U produktů uvedených v kapitolách 50 až 63 činí toto snížení 20 %.
3. Pokud preferenční cla vypočítaná v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 2820/98 týkajícím se valorických cel společného celního sazebníku platných do 31. prosince 2001 stanoví pro produkty podle odstavce 2 uvedeného článku sazební snížení vyšší než 3,5 procentního bodu, použijí se nadále tato preferenční cla, dokud je snížení vyšší než 3,5 procentního bodu.
4. Specifická cla společného celního sazebníku, jiná než minimální nebo maximální cla, na produkty uvedené v příloze IV jako citlivé produkty se snižují o 30 %. U produktů kódu KN 2207 činí snížení 15 %.
5. Pokud cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze IV jako citlivé produkty obsahují valorická cla a specifická cla, specifická cla se nesnižují.
6. Pokud cla snížená v souladu s odstavci 2 a 4 stanoví maximální clo, toto maximální clo se nesnižuje. Pokud je u těchto cel stanoveno minimální clo, toto minimální clo se neuplatní.
7. Celní preference podle odstavců 1 až 4 se neuplatňují na produkty odvětví, která nejsou podle sloupce C přílohy I zahrnuta do obecného režimu pro danou zemi původu.
8. Celní preference podle odstavců 1 až 4 se neuplatňují na produkty odvětví, pro něž byly uvedené celní preference zrušeny, pokud jde o danou zemi původu, v souladu se sloupcem D přílohy I nebo s rozhodnutím, které bylo přijato následně v souladu s článkem 12.
Oddíl 2
Zvláštní pobídkové režimy
Článek 8
1. S výhradou ustanovení hlavy III se cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v článku 7,
a) které patří do odvětví, jež jsou zahrnuta podle přílohy I, pokud jde o danou zemi původu, do zvláštního pobídkového režimu na ochranu práv pracovníků, nebo
b) které jsou zahrnuty v souladu s přílohou IV do zvláštního pobídkového režimu na ochranu životního prostředí a které pocházejí ze země, na niž se v souladu s přílohou I vztahuje uvedený režim,
dále snižují na základě tohoto článku.
2. Cla společného celního sazebníku na produkty, na něž se vztahují celní preference uvedené v čl. 7 odst. 2 první větě, se snižují o dalších 5 procentních bodů. Cla společného celního sazebníku na produkty, na něž se vztahují celní preference uvedené v čl. 7 odst. 3, se snižují o další částku tak, aby celkové snížení dosáhlo 8,5 procentního bodu. Pokud preferenční cla vypočítaná v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 2820/98 týkajícím se valorických cel společného celního sazebníku platných do 31. prosince 2001 stanoví sazební snížení vyšší než 8,5 procentního bodu, použijí se nadále tato preferenční cla, dokud je snížení vyšší než 8,5 procentního bodu.
3. Cla společného celního sazebníku na produkty, na něž se vztahují celní preference uvedené v čl. 7 odst. 2 druhé větě nebo cla společného celního sazebníku uvedená v čl. 7 odst. 4, se dále snižují o tutéž částku.
4. Cla společného celního sazebníku na produkty, které splňují obě kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) a b), se dále snižují v souladu s odstavci 2 a 3.
5. Zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků nezahrnuje odvětví, která podle sloupce C přílohy I nejsou zahrnuta do obecného režimu pro danou zemi původu.
6. Celní preference uvedené v odstavcích 2 a 3 se neuplatňují na produkty, na něž se neuplatňují celní preference uvedené v čl. 7 odst. 1 až 4 v souladu s čl. 7 odst. 8. Pokud takové produkty splňují jedno z kritérií uvedených v odst. 1 písm. a) a b), uplatňují se bez ohledu na čl. 7 odst. 8 celní preference uvedené v čl. 7 odst. 1 až 4. Platnost osvědčení o původu zboží na tiskopise A nebo prohlášení na faktuře pro takové produkty je omezena na uplatňování celních preferencí uvedených v článku 7.
Oddíl 3
Zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země
Článek 9
1. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 až 4, jsou zcela pozastavena cla společného celního sazebníku pro všechny produkty kapitol 1 až 97 společného celního sazebníku, s výjimkou kapitoly 93, které pocházejí ze zvýhodněné země, v souladu s přílohou I zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země.
2. Cla společného celního sazebníku týkající se produktů odpovídajících kódu KN 08030019 se snižují o 20 % každý rok ode dne 1. ledna 2002. Jejich ukládání se zcela pozastavuje ode dne 1. ledna 2006.
3. Cla společného celního sazebníku týkající se produktů odpovídajících celní položce 1006 se snižují o 20 % dne 1. září 2006, o 50 % dne 1. září 2007 a o 80 % dne 1. září 2008. Jejich ukládání se zcela pozastavuje ode dne 1. ledna 2009.
4. Cla společného celního sazebníku týkající se produktů odpovídajících celní položce 1701 se snižují o 20 % dne 1. července 2006, o 50 % dne 1. července 2007 a o 80 % dne 1. července 2008. Jejich ukládání se zcela pozastavuje ode dne 1. července 2009.
5. Až do úplného pozastavení ukládání cel společného celního sazebníku v souladu s odstavci 3 a 4 je pro produkty odpovídající celní položce 1006 a podpoložce 17011100, které pocházejí ze zemí, na něž se vztahuje uvedený zvláštní režim, otevřena každý hospodářský rok souhrnná celní kvóta s nulovým clem. Počáteční celní kvóty pro hospodářský rok 2001/02 jsou stanoveny na 2517 tun vyjádřených ekvivalentem loupané rýže pro produkty odpovídající celní položce 1006 a na 74185 tun vyjádřených ekvivalentem bílého cukru pro produkty odpovídající podpoložce 17011100. Uvedené kvóty pro každý následující hospodářský rok se oproti kvótám za předcházející hospodářský rok zvyšují o 15 %.
6. Komise přijme pravidla pro otevření a správu kvót uvedených v odstavci 5 postupem podle článku 38. Řídící výbory příslušných společných organizací trhů jsou nápomocny Komisi při otevření a správě uvedených kvót.
Oddíl 4
Zvláštní režim pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi
Článek 10
1. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty, které jsou podle přílohy IV zahrnuty do zvláštního režimu pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi podle hlavy IV a které pocházejí ze země, na niž se podle přílohy I sloupce C vztahuje uvedený režim, se zcela pozastavují. U produktů kódu KN 030613 se clo snižuje s cílem dosáhnout sazby 3,6 %.
2. Specifická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v odstavci 1 se zcela pozastavují, kromě u produktů, pro které společný celní sazebník zahrnuje rovněž valorické clo. U produktů kódů KN 17041091 a 17041099 je specifické clo omezeno na 16 % celní hodnoty.
Oddíl 5
Společná ustanovení
Článek 11
Celní preference pro produkty, které jsou předmětem antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření podle nařízení (ES) č. 384/96 [9] nebo (ES) č. 2026/97 [10] uložených po vstupu tohoto nařízení v platnost a založených na rozpětí škody, jsou omezeny na celní preference, které odrážejí dovozní ceny, od nichž bylo rozpětí škody odvozeno.
Článek 12
1. Celní preference uvedené v článcích 7 a 10 se ruší, pokud jde o produkty pocházející ze zvýhodněné země a patřící do odvětví, které během tří po sobě jdoucích let splnilo některé z následujících kritérií:
a) - index rozvoje země, jak je definován v příloze II, je vyšší než -2 a
- dovozy všech produktů, které pocházejí z této země, do Společenství a které jsou z daného odvětví zařazeného do režimu, jehož tato země využívá, přesahují 25 % dovozů těch samých produktů do Společenství, pocházejících ze všech zemí a území uvedených v příloze I,
b) - index rozvoje země, jak je definován v příloze II, je vyšší než -2 a
- index specializace daného odvětví přesahuje práh odpovídající indexu rozvoje této země, jak je definován v příloze II a
- dovozy všech produktů, které pocházejí z této země, do Společenství a které jsou z daného odvětví zařazeného do režimu, jehož tato země využívá, přesahují 2 % všech dovozů těch samých produktů do Společenství, pocházejících ze všech zemí a území uvedených v příloze I.
2. Pokud odvětví, pro které byly celní preference zrušeny v souladu se sloupcem D přílohy I nebo s rozhodnutím přijatým později v souladu s tímto článkem, nesplnilo během tří po sobě jdoucích let žádné z kritérií uvedených v odstavci 1, jsou celní preference znovu zavedeny.
3. Od vstupu tohoto nařízení v platnost a na základě nejnovějších údajů, které jsou k dispozici k 1. září každého roku, Komise stanoví, která odvětví splňují podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství seznam odvětví, která splňují kritéria stanovená v odstavci 1, pokud jde o poslední rok, pro který jsou údaje k dispozici.
5. Před koncem každého roku Komise rozhodne postupem podle článku 38 o zrušení celních preferencí, pokud jde o odvětví, která splňují podmínku stanovenou v odstavci 1, a o opětovném zavedení celních preferencí pro odvětví, která splňují podmínku stanovenou v odstavci 2.
6. První rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 5 vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2003. Rozhodnutí přijatá v souladu s odstavcem 5 vstoupí v platnost později dnem 1. ledna druhého roku následujícího po roce, kdy byla přijata.
7. Komise oznámí rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 5 dotyčné zvýhodněné zemi a uvědomí jí o dni jeho vstupu v platnost.
Článek 13
1. Pokud je sazba valorického cla sníženého v souladu s ustanoveními této hlavy nejvýše 1 %, ukládání tohoto cla se zcela pozastavuje.
2. Pokud je sazba specifického cla sníženého v souladu s ustanoveními této hlavy nejvýše 2 EURA pro každou částku vypočítanou v euro, ukládání tohoto cla se zcela pozastavuje.
3. S výhradou odstavců 1 a 2 se konečná sazba preferenčních cel vypočítaná v souladu s tímto nařízením zaokrouhluje na první desetinné místo.
HLAVA III
ZVLÁŠTNÍ POBÍDKOVÉ REŽIMY
Oddíl 1
Zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků
Článek 14
1. Celní preference uvedené v čl. 8 odst. 1 se uplatňují na produkty pocházející ze země, na niž se podle přílohy I vztahuje pobídkový režim na ochranu práv pracovníků nebo které byl tento režim později poskytnut rozhodnutím přijatým v souladu s článkem 18, pokud jde o dotyčné odvětví, za podmínky, že produkty provází prohlášení uvedené v článku 19.
2. Zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků lze poskytnout zemi, jejíž vnitrostátní právní předpisy zahrnují věcný obsah norem stanovených v Úmluvách MOP č. 29 a č. 105 o zrušení nucené nebo povinné práce, č. 87 a č. 98 o svobodě sdružování a o právu kolektivně vyjednávat, č. 100 a č. 111 o odstranění diskriminace v zaměstnání a v povolání a č. 138 a č. 182 o skutečném odstranění dětské práce a která účinně používá uvedené právní předpisy.
Článek 15
1. Zvláštní pobídkový režim na ochranu práv pracovníků je poskytnut, pokud:
- o něj žádá země nebo území uvedené v příloze I,
- posouzení žádosti ukáže, že žadatelská země splňuje podmínku stanovenou v čl. 14 odst. 2,
- se žadatelská země zavázala kontrolovat uplatňování zvláštního pobídkového režimu a poskytnout nezbytnou správní spolupráci,
- žadatelská země přistoupí k dohodě podle článku 17.
2. Žadatelská země předloží svou žádost Komisi písemně a poskytne úplné informace týkající se:
- vnitrostátních právních předpisů uvedených v čl. 14 odst. 2, opatření přijatých pro jejich provádění a pro kontrolu jejich používání,
- každého odvětví, na něž se uvedené právní předpisy nepoužívají.
3. K žádosti se připojí úplné úřední znění právních předpisů uvedených v čl. 14 odst. 2 a prováděcích opatření.
4. Pokud se právní předpisy uvedené v čl. 14 odst. 2 nepoužívají v některých odvětvích, může země požádat o využívání zvláštního pobídkového režimu pouze pro odvětví, na něž se právní předpisy vztahují.
Článek 16
1. Pokud Komise obdrží žádost provázenou informacemi uvedenými v čl. 15 odst. 2, oznámí prostřednictvím sdělení v Úředním věstníku Evropských společenství, že uvedená žádost byla předložena a že jakákoli důležitá informace týkající se žádosti jí může být sdělena; stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany písemně oznámit své připomínky.
2. Komise žádost posoudí. Může žadatelské zemi položit jakoukoli otázku, kterou považuje za důležitou, a může ověřit obdržené informace u žadatelských zemí nebo u jakékoli fyzické nebo právnické osoby.
3. Komise může provádět hodnocení v žadatelské zemi. Při tomto úkolu jí mohou být nápomocny členské státy.
4. Komise uvědomí žadatelskou zemi o svém hodnocení. Pokud žadatelská země potřebuje prodloužení lhůty, aby splnila podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, může požádat Komisi, aby podle toho odložila rozhodnutí podle čl. 18 odst. 1. Komise rozhodne o odložení postupem podle článku 39.
5. Posouzení žádosti je ukončeno nejvýše do jednoho roku po dni, kdy bylo uveřejněno sdělení uvedené v odstavci 1. Komise může tuto dobu prodloužit poté, co o tom uvědomila výbor.
6. Komise předloží své závěry výboru.
Článek 17
Při posuzování žádosti Komise stanoví po dohodě se žadatelskou zemí:
a) orgány této země, které budou odpovědné za správní spoluprací;
b) orgány této země, které budou pověřeny vydáním prohlášení podle článku 19.
Článek 18
1. Komise rozhodne postupem podle článku 38, je-li třeba poskytnout žadatelské zemi výhodu pobídkového režimu na ochranu práv pracovníků.
2. Pokud byla žádost předložena v souladu s čl. 15 odst. 4 nebo pokud posouzení podle článku 16 ukáže, že se právní předpisy uvedené v čl. 14 odst. 2 v některých odvětvích nepoužívají, je zvláštní režim poskytnut pouze odvětvím, na něž se právní předpisy používají.
3. Komise sdělí žadatelské zemi každé rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 1. Pokud je zvláštní pobídkový režim poskytnut některé zemi, je tato země uvědoměna o dni, k němuž uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost.
4. Pokud je žadatelské zemi odmítnut zvláštní pobídkový režim nebo pokud jsou některá odvětví z něho vyloučena, Komise své rozhodnutí odůvodní, jestliže o to země požádá.
5. Komise řídí veškeré styky s žadatelskou zemí, týkající se žádosti, v úzké koordinaci s výborem.
Článek 19
1. Celní preference podle čl. 18 odst. 1 se uplatňují za podmínky, že dotyčné produkty byly provázeny prohlášením vydaným orgány podle čl. 17 písm. b), které potvrzuje, že uvedené produkty byly vyrobeny v zemi původu za podmínek splňujících právní předpisy uvedené v čl. 14 odst. 2. Platnost uvedeného prohlášení je potvrzena otiskem razítka orgánu, který je vydal, v souladu s nařízením (EHS) č. 2454/93.
2. Prohlášení uvedené v odstavci 1 obsahuje tuto poznámku: "Úmluvy MOP č. 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 a 182 - hlava III oddíl 1 nařízení Rady č. 2501/2001" a je zapsáno v kolonce 4 osvědčení o původu zboží na tiskopise A nebo v prohlášení na faktuře stanoveném nařízením Komise (EHS) č. 2454/93.
Článek 20
1. Ustanovení nařízení (EHS) č. 2454/93 o prokazování původu a o způsobech správní spolupráce se použijí přiměřeně na prohlášení uvedené v článku 19, pokud jde o zvýhodněné země.
2. Komise může postupem podle článku 39 přezkoumat neúplný seznam kritérií blíže určujících případy důvodných pochybností, které mohou vzniknout v rámci uplatňování uvedeného pobídkového režimu [11]. Jakákoli změna tohoto seznamu se uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství.
3. Pokud je posláno druhé sdělení pro účely dodatečné kontroly osvědčení o původu zboží na tiskopise A a prohlášení na faktuře v souladu s nařízením (EHS) č. 2454/93, pokud jde o celní preference uvedené v čl. 8 odst. 1, celní orgány Společenství o tom uvědomí Komisi, která neprodleně uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení uvádějící, že existují důvodné pochybnosti, pokud jde o některé produkty, producenty nebo vývozce, a udávající jejich výčet.
4. Pokud bylo stanoveno v souladu s postupem podle nařízení (EHS) č. 2454/93 pro účely dodatečné kontroly osvědčení o původu zboží na tiskopise A a prohlášení na faktuře, že se celní preference uvedené v čl. 8 odst. 1 neuplatňují na produkty některých producentů nebo vývozců, celní orgány Společenství o tom uvědomí Komisi, která neprodleně uveřejní oznámení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Oddíl 2
Zvláštní pobídkový režim na ochranu životního prostředí
Článek 21
1. Celní preference uvedené v čl. 8 odst. 3 se uplatňují na dovozy produktů z tropického lesa pocházejících ze země, na niž se v souladu s přílohou I vztahuje zvláštní pobídkový režim na ochranu životního prostředí nebo které byl uvedený režim později poskytnut na základě rozhodnutí přijatého v souladu s článkem 23.
2. Zvláštní pobídkový režim na ochranu životního prostředí lze poskytnout zemi, která účinně používá vnitrostátní právní předpisy zahrnující věcný obsah mezinárodně uznávaných norem a obecných zásad ohledně udržitelného hospodaření s tropickými lesy.
Článek 22
1. Zvláštní pobídkový režim uvedený v článku 21 je poskytnut, pokud
- o něj žádá země nebo území uvedené v příloze I,
- posouzení žádosti ukáže, že žadatelská země splňuje podmínku stanovenou v čl. 21 odst. 2,
- se žadatelská země zavázala zachovat vnitrostátní právní předpisy uvedené v čl. 21 odst. 2, kontrolovat uplatňování zvláštního pobídkového režimu a poskytnout nezbytnou správní spolupráci.
2. Žadatelská země předloží svou žádost Komisi písemně a poskytne úplné informace týkající se:
- vnitrostátních právních předpisů uvedených v čl. 21 odst. 2, jakož i opatření přijatých pro jejich provádění a kontrolu jejich používání;
- každého systému certifikace lesního hospodářství, pokud je takový systém uplatňován v dané zemi.
3. K žádosti se připojí úplné úřední znění právních předpisů uvedených v čl. 21 odst. 2 a prováděcích opatření.
4. Komise projedná žádosti předložené podle odstavce 2 v souladu s článkem 16.
Článek 23
1. Komise rozhodne postupem podle článku 38, je-li třeba poskytnout žadatelské zemi výhodu zvláštního pobídkového režimu na ochranu životního prostředí.
2. Komise sdělí žadatelské zemi každé rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 1. Pokud je zvláštní pobídkový režim poskytnut některé zemi, je tato země uvědoměna o dni, v němž uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost.
3. Pokud je žadatelské zemi odmítnut zvláštní pobídkový režim, Komise své rozhodnutí odůvodní, jestliže o to země požádá.
4. Komise řídí veškeré styky s žadatelskou zemí, týkající se žádosti, v úzké koordinaci s výborem.
Článek 24
1. Celní preference uvedené v čl. 8 odst. 3 se uplatňují za podmínky, že dotyčné produkty provází tato poznámka: "Doložka o životním prostředí - hlava III oddíl 2 nařízení Rady (ES) č. 2501/2001".
2. Toto prohlášení je uvedeno v kolonce 4 osvědčení o původu zboží na tiskopise A nebo v prohlášení na faktuře uvedeném v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ REŽIM PRO BOJ PROTI VÝROBĚ DROG A OBCHODU S NIMI
Článek 25
1. U každé země, na niž se vztahuje zvláštní režim pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi, Komise kontroluje a hodnotí jeho účinky, pokud jde o:
a) využívání celních preferencí stanovených uvedeným režimem;
b) úsilí v boji proti výrobě drog a obchodu s nimi.
2. U každé zvýhodněné země Komise rovněž hodnotí:
a) sociální rozvoj, zejména dodržování a podporu norem stanovených úmluvami MOP uvedenými v Deklaraci MOP o základních principech a právech v práci;
b) politiku životního prostředí, zejména udržitelné hospodaření s tropickými lesy.
3. Hodnocení uvedené v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. a) a b) přihlíží k výsledkům šetření příslušných mezinárodních agentur a organizací. Komise uvědomí každou zvýhodněnou zemi o svém hodnocení a vyzve ji k předložení připomínek. Hodnocení je obsaženo ve zprávě uvedené v čl. 37 odst. 3. Toto, aniž je dotčeno pokračování režimu uvedeného v odstavci 1 až do roku 2004 a jeho případné další prodloužení.
4. Do konce roku 2004 Komise zhodnotí výsledky režimů uvedených v odstavci 1. Výsledky hodnocení předloží výboru a vezme je v úvahu při stanovení obecných zásad systému všeobecných celních preferencí pro desetiletí 2005 až 2014.
HLAVA V
DOČASNÉ ODNĚTÍ A OCHRANNÁ OPATŘENÍ
Článek 26
1. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením mohou být dočasně odňaty pro všechny nebo část produktů pocházejících ze zvýhodněné země pro jeden z těchto důvodů:
a) provádění jakékoli formy otrocké nebo nucené práce, jak je definována v Ženevských úmluvách ze dne 25. září 1926 a ze dne 7. září 1956 a v Úmluvách MOP č. 29 a č. 105;
b) vážné a soustavné porušování svobody sdružování, práva na kolektivní vyjednávání nebo zásady nediskriminace v zaměstnání a povolání nebo využívání dětské práce, jak je definováno v úmluvách MOP;
c) vývoz zboží vyrobeného ve věznicích;
d) nedostatečná celní kontrola v oblasti vývozu a tranzitu drog (nepovolených produktů nebo prekurzorů) a nedodržování mezinárodních úmluv v oblasti praní špinavých peněz;
e) podvody, nesrovnalosti, soustavné porušování týkající se pravidel původu zboží nebo zajištění jejich dodržování, nesplnění povinnosti předložit doklad o původu nebo nepřítomnost správní spolupráce požadované k provádění a kontrole režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2;
f) nekalé obchodní praktiky včetně praktik, které podle dohod WTO jsou zakázané nebo napadnutelné na základě dohod WTO za podmínky, že příslušný orgán WTO rozhodl v tomto smyslu;
g) porušování cílů mezinárodních úmluv, jako jsou Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a Organizace na zachování lososa v severním Atlantickém oceánu (NASCO), týkajících se zachování a řízení rybolovných zdrojů.
2. Správní spolupráce stanovená v odst. 1 písm. e) vyžaduje zejména, aby zvýhodněná země:
a) sdělila Komisi informace nezbytné k provádění pravidel původu a ke kontrole jejich dodržování a aktualizovala je;
b) byla nápomocna Společenství tím, že provede na žádost celních orgánů členských států následnou kontrolu prokazování původu, a sdělila výsledky kontroly ve lhůtě;
c) byla nápomocna Společenství tím, že zmocní Komisi v koordinaci a v úzké spolupráci s příslušnými orgány členských států uskutečňovat mise pro správní a vyšetřovací spolupráci v uvedené zemi za účelem ověření pravosti dokladů nebo přesnosti informací, které jsou rozhodující pro poskytnutí výhody režimu stanoveného v čl. 1 odst. 2;
d) prováděla nebo stanovila odpovídající šetření s cílem odhalit a předejít jakémukoli porušení pravidel původu;
e) dodržovala nebo zajistila dodržování pravidel původu, pokud jde o regionální kumulaci, jestliže se na zemi vztahuje.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, výhoda zvláštních pobídkových režimů uvedených v hlavě III může být dočasně odňata pro všechny nebo část produktů pocházejících za zvýhodněné země zahrnuté do uvedených režimů pro jeden z těchto důvodů:
a) vnitrostátní právní předpisy již nezahrnují normy uvedené v čl. 14 odst. 2 nebo v čl. 21 odst. 2, nebo nejsou účinně používány;
b) nedodržování závazku uvedeného v čl. 15 odst. 1 nebo v čl. 22 odst. 1.
4. Aniž je dotčen článek 11, preferenční režimy stanovené tímto nařízením nejsou odňaty v souladu s odst. 1 písm. f), pokud jde o produkty, které jsou předmětem antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření na základě nařízení (ES) č. 384/96 nebo (ES) č. 2026/97, z důvodů ospravedlňujících tato opatření.
Článek 27
1. Pokud Komise nebo členský stát obdrží informace, které mohou ospravedlnit dočasné odnětí, a pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k tomu, aby se ospravedlnilo zahájení šetření, uvědomí o tom výbor a požádá o konzultace, které se uskuteční do 15 dnů.
2. Po konzultacích může Komise postupem podle článku 39 rozhodnout, že zahájí šetření.
Článek 28
1. Pokud se Komise rozhodne zahájit šetření, uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o zahájení šetření a uvědomí o tom dotyčnou zvýhodněnou zemi. Toto oznámení uvádí souhrn obdržených informací a upřesňuje, že jakákoli užitečná informace musí být sdělena Komisi. Stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany písemně oznámit svá stanoviska.
2. Komise poskytne dotyčné zvýhodněné zemi příležitost spolupracovat na šetření.
3. Komise vyhledává všechny informace, které považuje za nezbytné, a může ověřit obdržené informace s hospodářskými subjekty a dotyčnou zvýhodněnou zemí. Dostupná hodnocení, komentáře, rozhodnutí, doporučení a závěry různých dozorčích orgánů MOP, zejména včetně postupů článku 33, slouží jako východisko pro šetření za účelem stanovit, je-li dočasné odnětí oprávněné z důvodů uvedených v čl. 26 odst. 1 písm. b).
4. Komisi mohou být rovněž nápomocni v tomto úkolu zástupci členského sátu, na jehož území by se měla provádět ověření, pokud si to uvedený stát přál.
5. Pokud nejsou informace požadované Komisí poskytnuty v přiměřené lhůtě nebo jsou šetření kladeny významné překážky, mohou být závěry stanoveny na základě dostupných údajů.
6. Šetření musí být skončeno alespoň do jednoho roku. Komise může tuto dobu prodloužit postupem podle článku 39.
Článek 29
1. Komise předloží výboru zprávu o svých závěrech.
2. Pokud má Komise za to, že závěry neospravedlňují dočasné odnětí, rozhodne postupem podle článku 39 šetření uzavřít. V takovém případě uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o uzavření šetření, zahrnující odůvodnění jejích hlavních závěrů.
3. Pokud má Komise za to, že závěry ospravedlňují dočasné odnětí z důvodu uvedeného v čl. 26 odst. 1 písm. b), rozhodne postupem podle článku 39, že bude kontrolovat a hodnotit situaci v dotyčné zvýhodněné zemi po dobu šesti měsíců. Komise oznámí toto rozhodnutí dotyčné zvýhodněné zemi a uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o svém záměru předložit Radě návrh na dočasné odnětí, ledaže by se před koncem uvedené doby dotyčná zvýhodněná země zavázala přijmout nezbytná opatření, aby dosáhla v přiměřené lhůtě souladu se zásadami Deklarace MOP o základních principech a právech v práci z roku 1998.
4. Pokud se Komise domnívá, že opatření o dočasném odnětí je nezbytné, předloží odpovídající návrh Radě, která o něm rozhodne kvalifikovanou většinou do 30 dnů.
5. Pokud na konci doby uvedené v odstavci 3 Komise zjistí, že dotyčná zvýhodněná země nepřijala požadovaný závazek, a pokud se domnívá, že opatření o dočasném odnětí je nezbytné, předloží odpovídající návrh Radě, která o něm rozhodne kvalifikovanou většinou do 30 dnů. Pokud Rada rozhodne o dočasném odnětí, toto rozhodnutí vstupuje v platnost šest měsíců po jeho přijetí, ledaže by bylo mezitím rozhodnuto, že důvody, které je ospravedlňovaly, již neexistují.
Článek 30
1. Poté, co Komise uvědomí výbor, může pozastavit preferenční režimy stanovené tímto nařízením, pokud jde o všechny produkty nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země:
a) pokud má za to, že jsou dostatečné důkazy k ospravedlnění dočasného odnětí z důvodu uvedeného v čl. 26 odst. 1 písm. e), nebo
b) pokud dovozy uskutečněné v rámci uvedených režimů značně přesahují obvyklé úrovně produkčních a vývozních kapacit dotyčné země.
2. Členské státy sdělí Komisi každou závažnou informaci, která může pozastavení preferencí ospravedlnit.
3. Pokud Komise uváží, že jsou dostatečné důkazy, aby se prokázalo, že jsou splněny podmínky pro pozastavení, přijme všechna vhodná opatření v co nejkratší lhůtě.
4. Doba pozastavení je omezena na tři měsíce a může být pouze jednou prodloužena. Komise může tuto dobu prodloužit postupem podle článku 39.
Článek 31
1. Pokud je produkt pocházející ze zvýhodněné země dovážen za podmínek, které způsobují nebo mohou způsobit vážné obtíže producentům podobných nebo přímo konkurenčních produktů ze Společenství, cla společného celního sazebníku mohou být kdykoli znovu zavedena pro tento produkt na žádost členského státu nebo z podnětu Komise.
2. Pokud Komise rozhodne zahájit šetření, uveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o tomto šetření. Oznámení blíže uvádí, že veškeré užitečné informace musí být sděleny Komisi. Stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany písemně oznámit své připomínky.
3. Pokud Komise zkoumá případnou existenci vážných obtíží, přihlíží zejména k následujícím faktorům, jsou-li k dispozici, které se týkají producentů Společenství:
- podíl na trhu,
- produkce,
- zásoby,
- produkční kapacita,
- konkursy,
- ziskovost,
- využití jejich kapacit,
- zaměstnanost,
- dovozy,
- ceny.
4. Komise rozhodne do 30 dnů po konzultaci s výborem.
5. Pokud výjimečné okolnosti vyžadující okamžitou akci znemožňují šetření, může Komise poté, co uvědomila výbor, přijmout jakékoli preventivní opatření, které je zcela nezbytné.
Článek 32
Pokud dovozy produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy, narušují trhy Společenství nebo jejich regulační mechanismy nebo hrozí-li, že by je vážně narušily, může Komise pozastavit preferenční režimy pro dotyčné produkty poté, co o tom uvědomila řídící výbor pro příslušnou společnou organizaci trhů.
Článek 33
1. Komise uvědomí dotyčnou zvýhodněnou zemi o každém rozhodnutí přijatém v souladu s články 30, 31 nebo 32 před jeho vstupem v platnost. Komise o tom rovněž uvědomí Radu a členské státy.
2. Každý členský stát může do deseti dnů Radě předložit rozhodnutí přijaté v souladu s články 30, 31 nebo 32. Rada může do 30 dnů přijmout kvalifikovanou většinou jiné rozhodnutí.
Článek 34
Ustanoveními této hlavy není dotčeno uplatňování ochranných opatření stanovených na základě společné zemědělské politiky podle článku 37 Smlouvy, ani ochranných opatření stanovených na základě společné obchodní politiky podle článku 133 Smlouvy, ani všech ostatních ochranných opatření, která by mohla být uplatňována.
HLAVA VI
PROCEDURÁLNÍ USTANOVENÍ
Článek 35
Komise stanoví postupem podle článku 39 úpravy příloh tohoto nařízení, které jsou nezbytné z důvodu změn kombinované nomenklatury nebo změn v mezinárodním statusu nebo zařazení zemí nebo území.
Článek 36
1. Do šesti týdnů po uplynutí každého čtvrtletí předají členské státy Statistickému úřadu Evropských společenství své statistické údaje o produktech propuštěných do volného oběhu během referenčního čtvrtletí v rámci celních preferencí stanovených tímto nařízením. Tyto údaje dodané podle kódových čísel kombinované nomenklatury (KN) a popřípadě kódových čísel integrovaného sazebníku Evropských společenství (TARIC) musí podrobně uvádět podle země původu hodnoty, množství a doplňkové jednotky, které jsou popřípadě požadovány podle definicí nařízení (ES) č. 1172/95 [12] a nařízení Komise (ES) č. 1917/2000 [13].
2. V souladu s čl. 308 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 poskytnou členské státy Komisi na její žádost podrobnosti o množstvích produktů propuštěných do volného oběhu, na něž se vztahovaly celní preferenční režimy během předchozích měsíců.
3. Komise kontroluje v úzké spolupráci s členskými státy dovozy produktů odpovídající kódu KN 08030019, celním položkám 0603, 1006 a 1701 a kódům KN 16041411, 16041418, 16041490, 16041939 a 16042070, aby stanovila, zda jsou splněny podmínky uvedené v článcích 30, 31 a 32.
Článek 37
1. Při používání tohoto nařízení je Komisi nápomocen Výbor pro všeobecné preference složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.
2. Výbor může posoudit jakoukoli otázku týkající se používání tohoto nařízení, předloženou Komisí nebo na žádost členského státu.
3. Výbor posoudí účinky systému všeobecných celních preferencí Společenství na základě výroční zprávy Komise týkající se všech preferenčních režimu uvedených v čl. 1 odst. 2.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 38
1. Odkazuje-li se na tento článek, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
2. Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je stanovena na tři měsíce.
Článek 39
Odkazuje-li se na tento článek, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
HLAVA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
1. Žádosti týkající se hlavy III tohoto nařízení, které byly předloženy na základě ustanovení předchozího nařízení o uplatňování systému všeobecných celních preferencí Společenství a u nichž nebylo přijato žádné rozhodnutí před vstupem tohoto nařízení v platnost, se považují za odkaz na odpovídající ustanovení tohoto nařízení.
2. Nařízení Rady (ES) č. 552/97 ze dne 24. března 1997 o dočasném odnětí výhody všeobecných celních preferencí Myanmarskému svazu [14], jímž se odkazuje na nařízení (ES) č. 3281/94 [15] a (ES) č. 1256/96 [16], se považuje za odkaz na odpovídající ustanovení tohoto nařízení.
3. Toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 416/2001, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2820/98 o uplatňování víceletého systému všeobecných celních preferencí v období od 1. července 1999 do 31. prosince 2001 tak, aby se osvobození od cla rozšířilo bez jakéhokoli množstevního omezení na produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí.
Článek 41
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2002.
2. Použije se do dne 31. prosince 2004. Tato lhůta se nepoužije na zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země ani na jiná ustanovení tohoto nařízení, pokud se použijí společně s uvedeným režimem.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2001.