ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 18. prosince 2008
o odmítnutí návrhu nařízení Rady, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokud jde o použití antimikrobiálních látek při odstraňování povrchového znečištění jatečně upravených těl drůbeže, vypracovaného Komisí
(Text s významem pro EHP)
(2009/121/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 202 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se provádí nařízení (ES) č. 853/2004, pokud jde o použití antimikrobiálních látek při dekontaminaci povrchu jatečně upravených těl drůbeže, vypracovaný Komisí,
s ohledem na rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2), a zejména na článek 5 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nesmějí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu použít jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno podle uvedeného nařízení.
(2)
Při provádění politik Společenství by měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Opatření, která Společenství přijímá v oblasti potravin a krmiv, musí být založena na náležitém posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat a musí, při zohlednění existujících vědeckých důkazů, zachovávat, nebo je-li to vědecky podloženo, zvyšovat úroveň ochrany zdraví lidí a zvířat zajištěnou ve Společenství. Náročné hygienické normy v průběhu celého řetězce výroby potravin a nepoužívání či zákaz používání látek, jež mohou případně krýt špatné hygienické postupy, jsou pro Společenství hlavními prioritami.
(3)
Kromě toho by při provádění politik Společenství měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany životního prostředí, a to prostřednictvím vlastních aktů politiky v oblasti životního prostředí i zahrnutím požadavků této politiky do vymezování a provádění dalších politik a činností Společenství.
(4)
Návrh Komise zdůrazňuje, že některé antimikrobiální látky jako oxid chloričitý, okyselený chloritan sodný, fosforečnan sodný anebo peroxykyseliny, které se používají k odstranění povrchového znečištění jatečně upravených těl drůbeže, mohou představovat riziko pro vodní prostředí, zdraví pracovníků v rámci systémů odpadních vod a pro provoz a účinnost kanalizačních systémů nebo čistíren odpadních vod. Používání antimikrobiálních látek s obsahem chloru může vést rovněž ke vniku chlororganických sloučenin, z nichž jsou některé perzistentní, bioakumulativní nebo karcinogenní. Sloučeniny fosforu jsou také jednou z příčin eutrofizace evropských regionálních moří, jež vede k masovému výskytu řas a jinému nežádoucímu narušení vodního prostředí.
(5)
Vědecký výbor pro veterinární opatření v souvislosti s veřejným zdravím vydal dne 30. října 1998 zprávu o „výhodách a omezeních ošetřování jatečně upravených těl drůbeže antimikrobiálními látkami“ a doporučil, aby byly všechny dekontaminační látky či metody před schválením k použití náležitě posouzeny.
(6)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal ve dnech 14. a 15. prosince 2005 vědecké stanovisko „o hodnocení účinnosti peroxykyselin používaných jako antimikrobiální látka u jatečně upravených těl drůbeže.“ Došel k názoru, že účinnost peroxykyselin bylo těžké posoudit, jelikož předložené protokoly vždy neobsahovaly jasný popis, a pokud ano, nebyl dostatečný k prokázání účinnosti peroxykyselin v obchodních podmínkách.
(7)
EFSA přijal dne 6. března 2008 vědecké stanovisko „o posouzení případného vlivu oxidu chloričitého, okyseleného chloritanu sodného, fosforečnanu sodného a peroxykyselin na vznik antimikrobiální rezistence.“ Na základě předložených závěrů EFSA podpořil další výzkum pravděpodobnosti vzniku získané omezené citlivosti vůči tomuto typu látek a jejich odolnosti vůči léčebným antibiotikům a jiným antimikrobiálním látkám.
(8)
Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika a Vědecký výbor pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika přijaly ve dnech 18. března 2008 a 2. dubna 2008 společné vědecké stanovisko o dopadu na životní prostředí a vlivu na vznik antimikrobiální rezistence, které mají tyto čtyři látky používané při mikrobiální dekontaminaci povrchu jatečně upravených těl drůbeže. Uvedly, že „v současnosti nemáme dostatečné znalosti o možných nepříznivých dopadech používání jednotlivých biocidních přípravků“, a došly k závěru, že není k dispozici dostatek informací k tomu, aby byla vypracována komplexní kvantitativní posouzení. Z hlediska životního prostředí panovaly obavy ohledně možnosti rozšíření nebo výběru odolnějších kmenů a v souvislosti s případnými rezidui v jatečně upravených tělech drůbeže.
(9)
Při zohlednění dostupných vědeckých informací nelze vyloučit, že schválení těchto látek může vést ke zvýšení antimikrobiální rezistence u lidí.
(10)
Vznik antimikrobiální rezistence je rovněž jednou z hlavních otázek, jimiž se trvale zabývají mezinárodní lékařské organizace. Komise přijala řadu významných legislativních iniciativ zaměřených na snížení antimikrobiální rezistence v souvislosti s krmivy, veterinárním ošetřením zvířat a potravinami.
(11)
Podobně přijala Rada na zasedání ve dnech 9. a 10. června 2008 závěry Rady o antimikrobiální rezistenci, v nichž zdůraznila, že antimikrobiální rezistence je pro EU i v celosvětovém měřítku stále větším zdravotním problémem.
(12)
Evropský parlament vyjádřil ve svém usnesení ze dne 19. června 2008 s návrhem Komise z výše uvedených důvodů nesouhlas a vyzval Radu, aby návrh odmítla.
(13)
Z důvodu nedostatku vědeckých údajů o rizicích souvisejících s použitím těchto látek se použije zásada předběžné opatrnosti podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3). Podle této zásady mohou být za zvláštních okolností, kdy je po zhodnocení dostupných informací zjištěna možnost škodlivých účinků na zdraví, kdy však přetrvává vědecká nejistota, přijata předběžná opatření v rámci řízení rizika nezbytná k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvolené ve Společenství, dokud nebudou k dispozici další vědecké informace pro komplexnější hodnocení rizika.
(14)
Je tudíž třeba podporovat provozovatele potravinářských podniků, aby shromažďovali údaje, a podporovat výzkumné programy, aby mohla být náležitě posouzena účinnost těchto látek a vznik antimikrobiální rezistence, jakož i případné dopady na životní prostředí. EFSA za tímto účelem zveřejnil pokyny, jež společně vypracovaly jeho vědecké panely AFC a BIOHAZ, k předkládání údajů v zájmu hodnocení bezpečnosti a účinnosti látek pro mikrobiální dekontaminaci povrchu potravin živočišného původu (4). Rada se domnívá, že je nutné počkat na shromážděné údaje a výsledky jejich hodnocení a prozatím návrh Komise odmítnout,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Návrh nařízení Rady, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokud jde o použití antimikrobiálních látek při dekontaminaci povrchu jatečně upravených těl drůbeže, vypracovaný Komisí se odmítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 18. prosince 2008.