Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES
ze dne 23. července 1996
o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 129d první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],
v souladu s postupem stanoveným v článku 189b Smlouvy [4],
(1) vzhledem k tomu, že vytvoření a rozvoj transevropských sítí přispívá k dosažení důležitých cílů Společenství, jako je řádné fungování vnitřního trhu a upevnění hospodářské a sociální soudržnosti;
(2) vzhledem k tomu, že vytvoření a rozvoj transevropských sítí dopravy na celém území Společenství má také specifické cíle v zajištění udržitelné mobility osob a zboží za nejlepších možných podmínek sociálních, environmentálních a bezpečnostních a v integraci všech oborů dopravy se zřetelem k jejich komparativním výhodám; že transevropská síť může vést k vytvoření pracovních míst;
(3) vzhledem k tomu, že Komise v Bílé knize o rozvoji společné dopravní politiky vyzývá k optimálnímu využití stávajících kapacit a integraci sítí jednotlivých oborů dopravy do jedné transevropské sítě silniční, železniční, vnitrozemské vodní, námořní a letecké přepravy cestujících a zboží, jakož i kombinované dopravy;
(4) vzhledem k tomu, že vnitrozemská vodní a námořní doprava na krátké vzdálenosti může mimo jiné snížit zatížení pozemních komunikací;
(5) vzhledem k tomu, že integrace sítí na evropské úrovni se může uskutečnit pouze postupně propojením jednotlivých oborů dopravy za účelem lepšího využití předností každého z nich;
(6) vzhledem k tomu, že pro dosažení těchto cílů musí Společenství stanovit hlavní směry s přihlédnutím k zásadě subsidiarity; že je nezbytné stanovit základní rysy a priority Společenství v oblasti transevropských dopravních sítí;
(7) vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit, které projekty společného zájmu odpovídají těmto cílům a takto určeným prioritám; že by mělo být přihlédnuto pouze k projektům, které jsou potenciálně ekonomicky životaschopné;
(8) vzhledem k tomu, že při uskutečňování projektů společného zájmu musí členské státy vzít v úvahu ochranu životního prostředí a provádět studie o vlivu na životní prostředí podle směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí [5] a uplatňovat směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin [6];
(9) vzhledem k tomu, že by měla být oprávnění pro některé veřejné a soukromé projekty, které mohou mít významný vliv na životní prostředí, udělena až poté, co byly v souladu se stávajícími právními předpisy Společenství vyhodnoceny jejich možné vlivy;
(10) vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit projekty společného zájmu, které se týkají nejen různých oborů dopravy v intermodálním pojetí, ale také řízení dopravy a uživatelských informačních systémů a systémů určení polohy a navigace;
(11) vzhledem k tomu, že jedním z cílů tohoto rozhodnutí je určit tyto projekty společného zájmu; že tyto projekty jsou uvedeny v příloze I, příloze II a ve vlastním textu tohoto rozhodnutí; že Evropská rada na zasedání v Essenu přiřadila čtrnácti z těchto projektů zvláštní důležitost;
(12) vzhledem k tomu, že by Komise měla předkládat každé dva roky zprávu o provádění tohoto rozhodnutí a každých pět let zprávu o tom, zda je potřeba hlavní směry přezkoumat;
(13) vzhledem k tomu, že by měl být při Komisi zřízen výbor, který bude zejména pověřen být nápomocen Komisi při přezkoumávání provádění a vývoji těchto hlavních směrů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Účel
1. Účelem tohoto rozhodnutí je vytvoření hlavních směrů, které budou zahrnovat cíle, priority a hlavní rysy navrhovaných opatření v oblasti transevropské dopravní sítě; tyto hlavní směry stanoví projekty společného zájmu, jejichž provádění by mělo přispět k rozvoji sítě ve Společenství.
2. Hlavní směry uvedené v odstavci 1 představují obecný referenční rámec, kterým by měly být podpořeny členské státy, případně Společenství, při provádění projektů společného zájmu zaměřených na soudržnost, vzájemné propojení a interoperabilitu transevropské dopravní sítě a na přístup k této síti. Tyto projekty tvoří společný cíl, jehož dosažení závisí na jejich stupni zralosti a dostupnosti finančních zdrojů, aniž je dotčen finanční závazek členského státu nebo Společenství. Tyto hlavní směry jsou rovněž zaměřeny na usnadnění zapojení soukromého sektoru.
3. Základní požadavky ohledně
- interoperability transevropské dopravní sítě a
- telematiky dopravy a přidružených služeb
budou vymezeny v souladu se Smlouvou odděleně od tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Cíle
1. Transevropská dopravní síť se vytvoří postupně do roku 2010 integrací sítě pozemní, námořní a letecké dopravy v rámci Společenství v souladu s načrtnutými plány vyznačenými na mapách v příloze I nebo se specifikacemi obsaženými v příloze II.
2. Síť musí
a) zajišťovat udržitelnou mobilitu osob a zboží v oblasti bez vnitřních hranic za nejlepších možných sociálních a bezpečnostních podmínek a současně přispívat k dosahování cílů Společenství, zejména pokud jde o životní prostředí a hospodářskou soutěž, a dále upevňovat hospodářskou a sociální soudržnost;
b) nabízet uživatelům vysoce kvalitní infrastrukturu za ekonomicky přijatelných podmínek;
c) zahrnovat všechny obory dopravy, s přihlédnutím k jejich komparativním výhodám;
d) umožňovat optimální využití stávajících kapacit;
e) být pokud možno interoperabilní mezi jednotlivými obory dopravy a podporovat intermodalitu mezi různými obory dopravy;
f) být pokud možno ekonomicky životaschopná;
g) pokrývat celé území členských států Společenství, aby se usnadnil přístup obecně, propojily se ostrovní, uzavřené a okrajové oblasti s centrálními oblastmi a propojily se vzájemně velké aglomerace a oblasti Společenství bez snížené průjezdnosti;
h) umožňovat napojení na sítě států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), zemí střední a východní Evropy a středomořských zemí a současně podporovat interoperabilitu a přístup k těmto sítím, pokud se to ukáže být v zájmu Společenství.
Článek 3
Rozsah sítě
1. Transevropská síť zahrnuje dopravní infrastrukturu, systémy řízení dopravy a lokalizační a navigační systémy.
2. Dopravní infrastruktura zahrnuje sítě silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, námořní a vnitrozemské přístavy, letiště a jiné body vzájemného propojení.
3. Systémy řízení dopravy a lokalizační a navigační systémy zahrnují technické, informační a telekomunikační systémy nezbytné k zajištění harmonického provozu sítě a efektivního řízení dopravy.
Článek 4
Základní rysy opatření
Opatření Společenství zahrnují v hlavních rysech
a) vytváření a revizi plánů sítě;
b) určení projektů společného zájmu;
c) úpravu stávající sítě;
d) podporu interoperability sítí;
e) optimální kombinaci oborů dopravy, mezi jiným vytvářením uzlů propojení, které budou v případě zboží umístěny pokud možno mimo městská centra, aby se umožnil efektivní intermodální provoz;
f) sledování soudržnosti a doplňkovosti finančních opatření v souladu s pravidly pro jednotlivé finanční nástroje;
g) výzkum a vývoj;
h) spolupráci se třetími zeměmi účastnícími se na rozvoji sítě a uzavření odpovídajících dohod s nimi;
i) podněty pro členské státy a mezinárodní organizace, aby podporovaly cíle sledované Společenstvím;
j) podporu nepřetržité spolupráce mezi zúčastněnými stranami;
k) jakákoli jiná opatření, která se ukáží jako nezbytná pro dosažení cílů uvedených v článku 2.
Článek 5
Priority
Přednost při opatřeních mají se zřetelem k cílům uvedeným v článku 2:
a) vytvoření a rozvoj hlavních a vedlejších spojení potřebných k odstranění míst s malou průjezdností, doplnění chybějících úseků a dokončení velkých tras;
b) vytvoření a rozvoj infrastruktury pro přístup k síti, s umožněním propojit ostrovní, uzavřené a okrajové regiony s centrálními regiony Společenství;
c) optimální kombinace a integrace různých oborů dopravy;
d) zohlednění ochrany životního prostředí do vytváření a rozvoje sítě;
e) postupné dosažení interoperability součástí sítě;
f) optimalizace kapacity a efektivity současné infrastruktury;
g) vytvoření a zlepšení uzlů propojení a intermodálních zařízení;
h) zvýšení bezpečnosti a spolehlivosti sítě;
i) rozvoj a vytváření systémů pro řízení a kontrolu provozu sítě a informace pro uživatele s ohledem na optimalizaci využití infrastruktury;
j) studie přispívající k lepšímu plánování a realizaci transevropské dopravní sítě.
Článek 6
Sítě třetích zemí
Podpora projektů společného zájmu Společenství a vzájemné propojitelnosti a interoperability za účelem zajištění slučitelnosti sítí třetích zemí s transevropskou dopravní sítí se stanoví pro jednotlivé případy odpovídajícími postupy podle Smlouvy.
Článek 7
Projekty společného zájmu
1. V souladu s pravidly Smlouvy, zejména pokud jde o hospodářskou soutěž, se jako projekt společného zájmu posuzuje jakýkoli projekt, který
- sleduje cíle stanovené v článku 2,
- se týká sítě uvedené v článku 3,
- odpovídá jedné nebo více prioritám stanoveným v článku 5,
- je na základě sociálně-ekonomického rozboru nákladů a zisku potenciálně ekonomicky životaschopný.
2. Projekty se musí vztahovat k některé součásti sítě popsané v článcích 9 až 17, a zejména:
- se musí týkat tras stanovených na mapách v příloze I nebo
- musí odpovídat specifikacím nebo kritériím v příloze II.
3. Členské státy přijmou všechna opatření, která považují za nezbytná, v rámci zásad stanovených v čl. 1 odst. 2.
Článek 8
Ochrana životního prostředí
1. Při rozvoji a uskutečňování projektů je nezbytné přihlížet k ochraně životního prostředí tím, že vliv projektů společného zájmu na životní prostředí vyhodnotí členské státy, které je mají uskutečnit, podle směrnice 85/337/EHS a za použití směrnice 92/43/EHS.
2. Komise
a) vyvine vhodné metody rozboru pro účely strategického hodnocení vlivu celé sítě na životní prostředí;
b) vyvine, bez ohledu na určení koridorů samých, vhodné metody rozboru koridorů pokrývající všechny dotčené obory dopravy. Při rozvíjení koncepce koridorů se zohledňuje potřeba propojení všech členských států a regionů do transevropské dopravní sítě, a zejména potřeba propojit ostrovní, uzavřené a okrajové regiony s centrálními regiony Unie.
K dosažení cílů stanovených v článku 2 vezme Komise v případě potřeby v úvahu výsledky této práce ve své zprávě o hlavních směrech podle článku 21.
ČÁST 2
SILNIČNÍ SÍŤ
Článek 9
Charakteristiky
1. Transevropská silniční síť zahrnuje dálnice a silnice vysoké kvality, ať stávající, nové nebo které se mají upravit, jež
- hrají důležitou roli v přepravách na dlouhé vzdálenosti,
- jsou obchvaty hlavních městských center na trasách stanovených na síti,
- zajišťují propojení s jinými obory dopravy nebo
- spojují uzavřené a okrajové regiony s centrálními regiony Společenství.
2. Síť zaručuje uživatelům vysokou, jednotnou a nepřetržitou úroveň služeb, pohodlí a bezpečnosti.
3. Síť zahrnuje infrastrukturu pro řízení dopravy a uživatelské informace, které se zakládají na aktivní spolupráci mezi systémy řízení dopravy na evropské, státní a regionální úrovni.
ČÁST 3
ŽELEZNIČNÍ SÍŤ
Článek 10
Charakteristiky
1. Železniční síť zahrnuje vysokorychlostní železniční síť a konvenční železniční síť.
2. Vysokorychlostní železniční síť zahrnuje:
- tratě zvlášť postavené pro vysoké rychlosti, obecně vybavené pro rychlosti nejméně 250 km/h a používající současnou nebo novou techniku,
- zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě, vybavené pro rychlosti řádově 200 km/hod,
- zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě, které mají v důsledku topografických, profilových nebo urbanistických omezení zvláštní rysy a u kterých je nutno v jednotlivých případech upravit rychlost.
Tato síť zahrnuje tratě označené v příloze I jako vysokorychlostní tratě nebo jako tratě upravené pro vysoké rychlosti.
3. Konvenční železniční síť zahrnuje tratě pro konvenční železniční dopravu, včetně úseků sítě kombinované dopravy uvedených v článku 14.
4. Síť
- hraje důležitou roli při přepravě zboží a cestujících na dlouhé vzdálenosti,
- hraje důležitou roli při provozování kombinované dopravy na dlouhé vzdálenosti a
- umožňuje propojení se sítí jiných oborů dopravy a přístup k regionálním a místním železničním sítím.
5. Díky své spojitosti a postupné realizaci interoperability zabezpečované technickou harmonizací a harmonizovaným řídícím a kontrolním systémem nabízí síť uživatelům vysokou úroveň kvality a bezpečnosti.
ČÁST 4
SÍŤ VNITROZEMSKÝCH VODNÍCH CEST A VNITROZEMSKÝCH PŘÍSTAVŮ
Článek 11
Charakteristiky
1. Transevropská síť vnitrozemských vodních cest zahrnuje řeky, kanály a různé odbočky a vzájemná spojení. Poskytuje zejména možnost vzájemného propojení mezi průmyslovými regiony a velkými aglomeracemi a jejich spojení s přístavy.
2. Vnitrozemské vodní cesty, které jsou součástí sítě, musí odpovídat minimálním technickým požadavkům pro třídu IV vodních cest, tj. umožňovat proplouvání plavidel nebo tlačení souprav dlouhých 80 až 85 m a širokých 9,5 m. Jestliže je vnitrozemská vodní cesta modernizována, nově stavěna nebo zapojována do sítě, měly by technické specifikace odpovídat alespoň třídě IV, umožňovat pozdější dosažení třídy Va/Vb a umožňovat průjezd plavidel pro kombinovanou dopravu. Třída Va umožňuje průjezd tlačného soulodí dlouhého 110 m a širokého 11,40 m a třída Vb umožňuje průjezd tlačného soulodí dlouhého 172 až 185 m a širokého 11,40 m.
3. Vnitrozemské přístavy jsou součástí sítě zejména jako body propojení mezi vodními cestami uvedenými v odstavci 2 a jinými druhy dopravy.
4. Síť zahrnuje infrastrukturu řízení provozu.
ČÁST 5
NÁMOŘNÍ PŘÍSTAVY
Článek 12
Charakteristiky
Námořní přístavy umožňují rozvoj námořní dopravy a tvoří výchozí bod pro námořní spojení na ostrovy a body propojení mezi námořní dopravou a jinými druhy dopravy. Poskytují zařízení a služby dopravcům. Jejich infrastruktura nabízí široký rozsah služeb pro přepravu cestujících a zboží, včetně přepravy trajekty a dopravy na krátké a dlouhé vzdálenosti, včetně pobřežní lodní dopravy uvnitř Společenství a mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
ČÁST 6
LETIŠTĚ
Článek 13
Charakteristiky
1. Transevropská síť letišť zahrne letiště na území Společenství, která jsou otevřena komerční letecké přepravě a jsou v souladu s kritérii stanovenými v příloze II. Tato letiště budou klasifikována odlišně podle rozsahu a typu přepravy, která se na nich provádí, a podle jejich funkce v rámci sítě. Umožňují rozvoj leteckých spojů a vzájemné propojení letecké dopravy a jiných oborů dopravy.
2. Mezinárodní body sítě a body sítě Společenství tvoří jádro transevropské sítě letišť. Spojení mezi Společenstvím a ostatními zeměmi světa se uskutečňuje převážně prostřednictvím mezinárodních bodů sítě. Body sítě Společenství zajišťují v zásadě spojení uvnitř Společenství, přičemž přeprava mimo Společenství dosud představuje menší část jejich činnosti. Regionální body sítě a body přístupu usnadňují přístup k jádru sítě nebo přispívají k dopravnímu otevření ostrovních nebo okrajových regionů.
ČÁST 7
SÍŤ KOMBINOVANÉ DOPRAVY
Článek 14
Charakteristiky
1. Transevropská síť kombinované dopravy zahrnuje
- železniční tratě a vnitrozemské vodní cesty vhodné pro kombinovanou dopravu a námořní cesty, které v kombinaci s přiměřenou počáteční anebo konečnou silniční dopravou umožňují přepravu zboží na dlouhé vzdálenosti,
- zařízení pro překládku mezi železničními tratěmi, vnitrozemskými vodními cestami, námořními trasami a silnicemi,
- po nezbytnou dobu vhodný vozidlový park, pokud to dosud nepřizpůsobené charakteristiky infrastruktury vyžadují.
ČÁST 8
ŘÍDICÍ A INFORMAČNÍ SÍŤ NÁMOŘNÍ DOPRAVY
Článek 15
Charakteristiky
Transevropská řídicí a informační síť námořní dopravy zahrnuje
- systémy řízení pobřežní plavby a přístavů,
- lokalizační systémy plavidel,
- oznamovací systémy pro plavidla přepravující nebezpečné věci nebo znečisťující látky,
- komunikační systémy pro tísňové situace a bezpečnost na moři,
aby byla zaručena maximální bezpečnost a efektivnost námořní plavby a ochrana životního prostředí v plavebních zónách členských států Společenství.
ČÁST 9
ŘÍDICÍ SÍŤ LETECKÉ DOPRAVY
Článek 16
Charakteristiky
Transevropská řídicí síť letecké dopravy zahrnuje vzdušný prostor vyhrazený pro obecné letectví, letové cesty, navigační zařízení, systémy plánování provozu a řízení a systém řízení letového provozu (kontrolní střediska, prostředky dohledu a komunikace), které jsou nezbytné pro bezpečné a efektivní letectví v evropském vzdušném prostoru.
ČÁST 10
LOKALIZAČNÍ A NAVIGAČNÍ SÍŤ
Článek 17
Charakteristiky
Transevropská síť lokalizačních a navigačních systémů zahrnuje družicové lokalizační a navigační systémy a systémy, které budou vymezeny v budoucím evropském radionavigačním plánu. Tyto systémy poskytují spolehlivé a efektivní služby pro stanovení polohy a navigaci, které mohou být využity ve všech oborech dopravy.
ČÁST 11
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Výbor pro výměnu informací a vypracování zprávy
1. Členské státy pravidelně Komisi oznamují plány a programy na své úrovni, které navrhly pro rozvoj transevropské dopravní sítě, zejména pokud jde o projekty společného zájmu stanovené tímto rozhodnutím.
2. Při Komisi se zřizuje Výbor pro transevropskou dopravní síť (dále jen "výbor"); skládá se ze zástupců členských států a předsedá mu zástupce Komise. V tomto výboru se uskutečňuje výměna informací o plánech a programech oznámených členskými státy a může být přezkoumána každá otázka vztahující se k rozvoji transevropské dopravní sítě.
3. Komise předloží každé dva roky Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění hlavních směrů stanovených v tomto rozhodnutí.
Při přípravě této zprávy je Komisi nápomocen výbor uvedený v odstavci 2.
Článek 19
Specifické projekty
V příloze III jsou pro informaci uvedeny projekty, na něž se odkazuje v přílohách I a II a v ostatních ustanoveních tohoto rozhodnutí, jimž přisoudila Evropská rada na zasedání v Essenu zvláštní důležitost.
Článek 20
Intermodální doprava a řízení provozu
Mezi ostatními projekty společného zájmu uvedenými v přílohách I a II je potřeba se zřetelem k dokončení sítě věnovat zvláštní pozornost zejména těm, které se týkají intermodální dopravy a nových metod řízení dopravy.
Článek 21
Přezkoumání hlavních směrů
1. Každých pět let po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a poprvé před 1. červencem 1999 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které uvede, zda by se měly hlavní směry s ohledem na ekonomický a technický rozvoj v dopravě, zejména železniční, upravit.
Komisi je při vypracování této zprávy nápomocen výbor uvedený v článku 18.
2. V návaznosti na zprávu uvedenou v odstavci 1 předloží Komise v případě potřeby vhodné návrhy.
Článek 22
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí Rady 78/174/EHS ze dne 20. února 1978, kterým se zavádí konzultační postup a zřizuje se Výbor pro dopravní infrastrukturu [7].
Článek 23
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Článek 24
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 23. července 1996.