Nařízení Rady (ES) č. 769/2002
ze dne 7. května 2002
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDCHÁZEJÍCÍ POSTUP A STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1) V březnu 1996 bylo nařízením č. 600/96 [2] přijato konečné antidumpingové opatření v souvislosti s dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky. Opatření bylo uloženo ve formě zvláštního cla ve výši 3479 ECU za tunu.
B. STÁVAJÍCÍ ŠETŘENÍ
1. Žádost o přezkum
(2) Po zveřejnění sdělení o blížícím se ukončení platnosti [3] antidumpigových opatření na dovozy kumarinu z Čínské lidové republiky ("dotčená země" nebo "ČLR") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení").
(3) Žádost předložila dne 4. ledna 2001 Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen "žadatel") jménem jediného výrobce ve Společenství, který představuje celkovou výrobu kumarinu ve Společenství.
(4) Žádost o přezkum ukončení platnosti byla odůvodněna tím, že v případě, že platnost opatření skončí, škodlivý účinek dumpingových dovozů pocházejících z ČLR by pravděpodobně trval i nadále nebo by se znovu projevil.
2. Sdělení o zahájení šetření
(5) Po konzultaci s Poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení řízení o přezkum, a podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zahájila šetření sdělením zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství [4].
3. Období šetření
(6) Období šetření (OŠ) trvání nebo opakovaného výskytu dumpingu a vzniklé škody zahrnovalo období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2000. Zkoumání vývoje podstatného pro zjištění trvání nebo opakovaného výskytu škody zahrnovalo období od 1. ledna 1996 do konce OŠ ("posuzované období").
4. Strany dotčené šetřením
(7) Komise úředně oznámila zahájení přezkumu výrobci ze Společenství, který podal žádost, všem dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR a jejich zástupcům, čínským orgánům a dovozcům, uživatelům a známým dotčeným sdružením. Dotazníky byly zaslány vyvážejícím výrobcům, jednomu výrobci ve Spojených státech (analogická země), jedinému výrobci ve Společenství, dovozcům, uživatelům, známým dotčeným sdružením a ostatním stranám, které se během lhůty stanovené ve sdělení o zahájení přezkumu samy přihlásily.
(8) Na dotazníky odpověděl výrobce ve Společenství, výrobce z analogické země, jedno sdružení dovozců a pět uživatelů. Z ČLR nedošla žádná odpověď.
5. Ověření obdržených informací
(9) Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala pro účely zjištění trvání nebo opakovaného výskytu dumpingu, vzniklé škody a zájmu Společenství za nezbytné. Komise dala také přímo dotčeným stranám možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení.
(10) Kontrolní návštěvy byly provedeny v závodech těchto podniků:
výrobce ze Společenství:
- Rhodia, (Lyon) Francie;
dovozci:
- Quest International, (Ashford), Spojené státy;
výrobce z analogické země:
- Rhodia, (Cranbury NJ), USA.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(11) Dotyčný výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, tj. kumarinem, bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čistících prostředků, kosmetiky a parfémů.
(12) Kumarin, který je původně přírodní výrobek získávaný z tonkových bobů, se nyní vyrábí synteticky. Lze jej získat syntézou fenolu ze salicilaldehydem (Perkinova reakce) nebo syntézou ortocresolu (Raschigova reakce). Hlavní fyzikální vlastností kumarinu je jeho čistota projevující se bodem tání. Kumarin standardní kvality, který je prodáván na trhu Společenství, má bod tání mezi 68 °C a 70 °C, což odpovídá čistotě 99 %.
(13) Dotyčný výrobek patří pod kód KN ex29322100.
2. Obdobný výrobek
(14) Bylo zjištěno, že stejně jako v původním šetření mají kumarin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v analogické zemi (USA) stejně jako kumarin, který je do Společenství dovážen z ČLR, a kumarin vyráběný a prodávaný průmyslem Společenství na trhu Společenství v podstatě shodné fyzikální vlastnosti a shodné použití, což znamená, že ve smyslu článku 1 odstavce 4 základního nařízení jde o obdobný výrobek.
D. PRAVDĚPODOBNOST TRVÁNÍ DUMPINGU NEBO JEHO NOVÉHO VÝSKYTU
(15) Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je nutné přezkoumat, zda by ukončení platnosti opatření nevedlo k pravděpodobnému pokračování dumpingu.
(16) Při šetření, zda je trvání dumpingu pravděpodobné, je nutné prověřit, zda v současné době dumping existuje a zda je jeho pokračování pravděpodobné.
1. Předběžné poznámky
(17) Níže uvedené závěry o dumpingu je nutno vidět z pohledu toho, že čínští vyvážející výrobci v šetření nespolupracovali, takže závěry se opírají o dostupná fakta, tj. údaje Eurostatu, čínské údaje o zahraničním obchodu a informace obsažené v žádosti.
2. Současná výše dumpingu
a) Analogická země
(18) Stávající opatření předpokládá zavedení celostátního cla na všechny dovozy kumarinu z ČLR do Společenství. Podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení použila Komise stejnou metodu jako v původním šetření. Na základě informací získaných z tržní ekonomiky třetí země ("analogická země") proto byla stanovena běžná hodnota.
(19) Spojené státy posloužily jako analogická země v původním šetření. Ve sdělení o zahájení tohoto přezkumu bylo proto navrženo vybrat pro účely zjištění běžné hodnoty jako analogickou zemi znovu Spojené státy. Jelikož bylo rovněž zjištěno, že původní důvody pro výběr USA, tj. velikost domácího trhu, otevřenost jejich trhu a přístup k základním materiálům, přetrvávají, byl výběr Spojených států za analogickou zemi shledán přiměřený a odůvodněný. Pouze jedna dotčená strana měla vůči výběru analogické země námitky, zejména v souvislosti s rozdílnou výrobou výrobku; ve stanovené době však nepředložila žádnou alternativu. Jelikož americký výrobce, který byl osloven, souhlasil s tím, že bude plně spolupracovat, a vykazoval dostatečně reprezentativní domácí prodej, byly Spojené státy podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení považovány za přiměřeným a dostatečně zdůvodněným způsobem vybranou analogickou zemi k ČLR pro zjištění běžné hodnoty dotyčného výrobku.
b) Běžná hodnota
(20) Návazně bylo zkoumáno, zda je možné domácí prodej spolupracujícího výrobce ze Spojených států považovat podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení za prodej v běžném obchodním styku. Bylo zjištěno, že vážená průměrná prodejní cena všech obchodů během období šetření byla vyšší než vážené průměrné jednotkové náklady výroby a že objem jednotlivých prodejů za cenu nižší, než jsou jednotkové náklady výroby, byl vyšší než 20 %, ale nižší než 90 % prodejů použitých ke stanovení běžné hodnoty; pouze všechny ziskové domácí prodeje byly proto považovány za obchody uskutečněné v běžném obchodním styku a byly použity pro srovnání. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny, kterou v běžném obchodním styku zaplatili nebo mají zaplatit nezávislí domácí zákazníci spolupracujícího výrobce ze Spojených států během období šetření.
c) Vývozní cena
(21) Pokud jde o vývozy do Společenství, při kterých nespolupracoval žádný z čínských vyvážejících výrobců, byly závěry učiněny podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení na základě dostupných faktů. Průměrná vývozní cena všech transakcí byla tedy určena na základě údajů o čínském zahraničním obchodu.
d) Srovnání
(22) Pro účely spravedlivého srovnání a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly vzhledem k rozdílům upraveny ceny týkající se tuzemské přepravy, manipulace a nakládky, dopravy a úvěrů, které ceny a jejich srovnatelnost ovlivňují.
(23) U domácí přepravy byly ceny upraveny podle nákladů analogické země.
e) Míra dumpingu
(24) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou vývozní cenou ze závodu v Číně na stejné úrovni obchodu.
(25) Výše uvedené srovnání ukázalo výskyt značného dumpingu. Zjištěná míra dumpingu byla výrazná, jen těsně pod úrovní zjištěnou v původním šetření (kolem 50 %).
(26) Šetření neprokázalo žádné známky toho, že by se dumping v případě skončení platnosti opatření již nevyskytoval. Dospělo se tedy k závěru, že pokračování dumpingu je pravděpodobné. Vzhledem k danému množství dovozů z ČLR během OŠ však bylo považováno za vhodné rovněž prověřit, zda by se po skončení platnosti opatření v případě zvýšení objemu vývozů dumping znovu objevil.
3. Vývoj dovozů z ČLR
(27) V rámci zkoumání pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu byly zkoumány tyto faktory: existence dumpingu, vývoj výroby, využití kapacit v ČLR a celosvětový vývoj čínských vývozů kumarinu.
a) Existence dumpingu
(28) Míra dumpingu zjištěná v původním šetření byla vysoká (více než 50 % a vedla ke stanovení cla ve výši 3479 ECU za tunu). Šetření v rámci tohoto přezkumu ukazuje, že dumping stále trvá a jeho úroveň se téměř blíží míře při původním šetření.
b) Vývoj výroby a využití kapacit v ČLR
(29) Výrobní kapacita v ČLR je podle dostupných informací vysoká a lze ji ve velmi krátkém čase díky povaze výrobku a výrobnímu postupu dokonce ještě zvýšit. Informace ukazují, že čínská výrobní kapacita činí cca 1900 tun (což představuje 40 % světové kapacity) u sedmi výrobců a 18 potenciálních výrobců je připraveno znovu vstoupit na trh. To je mnohem více než celková spotřeba ES, která představuje 700 tun.
(30) Navíc velmi vysoký podíl nevyužitých kapacit (50 % až 60 % výrobní kapacity) umožňuje čínským vyvážejícím výrobců vysokou pružnost výroby. Výrobci jsou schopni velmi rychle zvýšit výrobu a směrovat ji na vývozní trh včetně trhu Společenství, pokud opatření přestanou platit.
c) Vývoj čínských vývozů do třetích zemí
1. Obecný trend vývozů
(31) Podle čínské statistiky vývozů ukazuje čínská cenová politika na ostatních vývozních trzích, že vývozní ceny na těchto trzích jsou v průměru o 11 % nižší než ceny nabízené ve Společenství a dokonce o 16 % nižší než na trzích určitých třetích zemí, jako např. v Hongkongu a Indii.
2. Možné přesměrování čínských vývozů v důsledku zavedení omezení ve třetích zemích
(32) USA uložily antidumpingové clo na dovozy kumarinu z ČLR v roce 1995 a na základě přezkumu prodloužily v květnu 2000 jejich platnost. Clo USA činí 31,02 % až 160,80 %.
(33) To ukazuje, že na čínské vyvážející výrobce je činěn velký tlak, aby si našli alternativní vývozní trhy. Pokud by Společenství zrušilo současná antidumpingová opatření, stal by se trh Společenství pro čínské vyvážející výrobce atraktivní variantou.
3. Čínské vývozy na reprezentativní vývozní trhy
(34) Je důležité poznamenat, že poté, co v roce 1995 stanovila Rada antidumpingová cla, vyvážející výrobci v ČLR nebyli schopni proniknout na jiné vývozní trhy či rozšířit vývozy na jiné stávající trhy.
d) Závěr
(35) Šetření prokázalo, že zboží dovezené do Společenství z ČLR během období šetření bylo cenově podbízeno.
(36) Šetření rovněž prokázalo, že objem čínských vývozů kumarinu do Společenství by pravděpodobně dosáhl značné úrovně, pokud by byla současná opatření zrušena. K tomuto závěru se dospělo vzhledem k velkému množství volných výrobních kapacit v ČLR a vzhledem k tlaku, který je na čínské vyvážející výrobce vyvíjen a který je nutí hledat alternativní vývozní trhy v USA a v jiných zemích. To vše dokládá pokračující silný zájem čínských vyvážejících výrobců o prodej ve Společenství.
(37) Dospělo se také k závěru, že tyto podstatně zvýšené vývozy do Společenství by se pravděpodobně realizovaly za dumpingové ceny. Dokazují to nízké ceny, které byly zjištěny v případě čínských vývozů do jiných důležitých třetích zemí.
(38) Lze tedy shrnout, že je nejvýš pravděpodobné, že vývozy z ČLR do Společenství by v případě zrušení opatření podstatně vzrostly a byly by realizovány za dumpingové ceny.
E. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(39) Podnik zastoupený žadatelem byl v období šetření jediným výrobcem kumarinu ve Společenství.
(40) Výrobce ze Společenství dovážel v období šetření kumarin z jiné země než z ČLR. Těmito dovozy měl být kompenzován nedostatek dotyčného výrobku ve výrobě výrobce ze Společenství, způsobený technickými problémy. Tyto dovozy tvořily pouze malý podíl celkového objemu prodeje tohoto výrobce ve Společenství. Hlavní činnost tohoto podniku tedy i přes prodej dovezeného kumarinu zůstala ve Společenství a jeho dovozy neměly na jeho statut výrobce ve Společenství žádný dopad. Tento výrobce ve Společenství proto představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
F. ANALÝZA SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba ve Společenství [5]
(41) Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, uvedeného v odpovědi na dotazník, objemu dovozů do Společenství z dotčeného země a všech ostatních třetích zemí na základě údajů Eurostatu.
(42) Na základě těchto údajů se zjevná spotřeba kumarinu v období šetření zvýšila o 92 %. K největšímu nárůstu došlo v roce 1996 - 1997 (+ 82 %). Zde je však třeba vzít v úvahu velké objemy kumarinu dovezeného převážně z ČLR v letech 1994 a 1995, tj. před zavedením antidumpingových opatření. Tyto velké objemy dovozů byly uskladněny a použity nebo spotřebovány v roce 1996, což uměle snížilo poptávku po kumarinu v uvedeném roce, a tím i jeho zjevnou spotřebu. V roce 1997 se celkový objem dovozů vrátil zpět na úroveň srovnatelnou s úrovní roku 1993.
2. Dovozy z dotčené země
a) bjem a podíl na trhu
(43) Objem čínských dovozů se v posuzovaném období drasticky snížil (- 89 %), zvláště v období 1996 - 1998 (- 87 %). To souvisí se zavedením antidumpingových opatření a se skutečností, že jiné země zvýšily své vývozy do Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že některé dovozy z Japonska byly ve skutečnosti čínského původu a obešly tak uvedená opatření. To bylo možné pozorovat hlavně od roku 1997, kdy došlo k výraznému nárůstu dovozů z Japonska. Poté, co USA podnikly preventivní opatření proti podobnému obcházení na americkém trhu, zastavil dotčený japonský vývozce své vývozy do ES a podle údajů Eurostatu se do konce OŠ japonské dovozy na trh Společenství neustále snižovaly.
(44) Podíl dovozů z ČLR na trhu se během posuzovaného období snížil o 25 procentních bodů a pohyboval se mezi 1,5 a 3 %.
b) Ceny
(45) Po zavedení opatření v roce 1995 se průměrné ceny CIF dotčených dovozů podle údajů Eurostatu zvýšily o 23 % v období mezi 1996 a OŠ, zůstaly však pod úrovní průměrných cen CIF všech ostatních dovozů v posuzovaném období a rovněž pod úrovní cen výrobního odvětví Společenství.
3. Ekonomická situace výrobního odvětví Společenství
a) Výroba
(46) Výroba výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 1996 a OŠ zdvojnásobila. K výraznému nárůstu došlo v období 1996 - 1997. Následně lehce klesala až do roku 1999 a v období mezi rokem 1999 a OŠ se opět zvýšila.
b) Kapacita a využití kapacit
(47) Celková kapacita výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období zvýšila o 29 %. Nárůst byl zaznamenán hlavně v letech 1996 - 1997 a v období 1999 a OŠ.
(48) Vyušití kapacity se zvýšilo o 56 % v období mezi rokem 1996 a obdobím vyšetřování. Toto zvýšení se zazname-nalo hlavně v období mezi lety 1996 a 1997, stejně jako mezi rokem 1999 a obdobím vyšetřování.
c) Prodej ve Společenství
(49) Objem prodeje výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období výrazně zvýšil. V období 1999 a OŠ se ztrojnásobil. Tento vývoj byl možný, neboť současně se zdvojnásobila výroba a snížily vývozy. Zvýšení prodeje bylo nejvýraznější mezi rokem 1996 a 1997 a jeho objem se však také stále zvyšoval v období 1997 a OŠ. Jak již bylo uvedeno v bodu 42 odůvodnění, byla poptávka na trhu Společenství v roce 1996 poměrně nízká, takže srovnání je poněkud zkreslené. Při použití roku 1997 jako základu srovnání činilo zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství mezi rokem 1997 a OŠ 41 %. Tento vývoj má několik důvodů, např. zavedení antidumpingových opatření v roce 1995 a snížení dovozů z určitých třetích zemí, jak bylo již uvedeno v bodu 43 odůvodnění.
d) Zásoby
(50) Konečný stav zásob výrobního odvětví Společenství klesl v posuzovaném období o 8 %. Tento stav se mezi rokem 1996 a 1997 nejprve zvýšil, do roku 1999 opět klesl, než došlo k jeho opětovnému zvýšení mezi rokem 1999 a OŠ.
e) Podíl na trhu
(51) Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl během posuzovaného období o 27 procentních bodů. Tento nárůst byl zvláště výrazný v letech 1996 až 1998, kdy dosáhl 20 procentních bodů. V roce 1999 došlo potom k mírnému poklesu podílu na trhu a v období 1999 a OŠ dosáhl jeho nárůst opět cca 12 procentních bodů.
f) Ceny
(52) Průměrné netto prodejní ceny výrobce ze Společenství klesly mezi rokem 1996 a OŠ o 14 %. Jejich pokles byl zvlášť výrazný v letech 1996 a 1997 a poté mezi rokem 1999 a OŠ.
(53) To lze částečně vysvětlit cenovou úrovní čínských výrobků, které v posuzovaném období zůstaly pod úrovní průměrných cen CIF všech ostatních dovozů, jak již bylo uvedeno v bodu 45 odůvodnění. I když objem dovozů zůstal v období šetření relativně nízký, šetření ukázalo, že ceny nabízené čínskými vývozci byly nadále nabízeny na nízké úrovni. Navíc cenový tlak dovozů z Japonska v posuzovaném období nelze považovat za zanedbatelný, i když jejich objemy od roku 1997 klesly. Tento vývoj je však třeba vidět i z pohledu snahy výrobce ze Společenství o zlepšení účinnosti výrobního postupu. Zvýšení výrobní kapacity spolu s účinky antidumpingových opatření umožnily výrobci ze Společenství zvýšit svůj prodej a snížit tak jednotkové náklady na prodané zboží.
g) Ziskovost
(54) Vážená průměrná ziskovost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zlepšila, když přešla z výrazné ztráty v roce 1996 do zisku ve výši 5 % až 10 % v OŠ. Toto zvýšení, které bylo zvláště výrazné mezi rokem 1998 a OŠ, je třeba vidět z pohledu zvýšení kapacit, uvedeného v bodu 47 odůvodnění, které umožnilo výrobnímu odvětví Společenství značně snížit výrobní náklady.
h) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(55) Vývoj peněžního toku vytvořeného vyrobním odvětvím společénství, pokud jde o prodej kumarínu, je velmi podobný vývoji ziskovosti, jako přešel od roku 1999 od záporné ke kladné číselné hodnotě.
(56) Vyšetřování konstatovalo, že výrobní odvětví společenství nezakusilo těžkosti týkající se schopnosti zvýšení kapitálu. Avšak nepovažuje se to za významný ukazatel vzhledem k tomu, že výrobní odvětví společenství je rozsáh lá skupina, jejíž produkce kumarínu představuje poměrně malou část celkové produkce a schopnost zvýšení kapitálu je úzce spojená s výkonem celé skupiny.
i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(57) Zaměstnanost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období lehce zvýšila a mezi rokem 1996 a OŠ dosáhlo její zvýšení 9 %. Produktivita zaměstnanců výrobního odvětví Společenství, měřená jako objem výroby na jednoho zaměstnance, ve stejném období výrazně vzrostla, a to o více než 80 %. Mzdy jako celek se mezi rokem 1996 a OŠ zvýšily o 27 %, což ve stejném období vedlo ke zvýšení průměrné mzdy na jednoho zaměstnance o 16 %.
j) Investice a návratnost investic
(58) Mezi rokem 1996 a 1999 došlo k výraznému zvýšení úrovně investic, která v OŠ opět klesla. Šetření ukázalo, že většina těchto kapitálových výdajů šla na rozšíření kapacit, jak již bylo uvedeno v bodu 47 odůvodnění, a na údržbu zařízení.
(59) Návratnost investic vyjádřená jako poměr mezi čistými zisky výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou jeho investic sledovala velmi úzce trend ziskovosti, když byla od roku 1999 pozitivní a mezi rokem 1996 a OŠ se zvýšila o 23 procentních bodů.
k) R ů s t
(60) Jak již bylo uvedeno výše, zatímco spotřeba ve Společenství se během posuzovaného období téměř zdvojnásobila, objem prodejů a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zaznamenaly ještě výraznější trend. Výrobní odvětví Společenství mohlo tedy plně těžit z růstu na trhu Společenství.
j) Výše míry dumpingu
(61) Pokud jde o vliv zjištěné míry dumpingu na výrobní odvětví Společenství (viz bod 28 odůvodnění), nemohl se vzhledem k nízkému objemu dovozů v OŠ projevit.
4. Závěr
(62) Zavedení antidumpingových opatření na dovozy kumarinu pocházejícího z ČLR mělo pozitivní dopad na výrobní odvětví Společenství, které se mohlo zotavit ze své zeslabené ekonomické situace. Všechny projevy poškození kromě prodejních cen se vyvíjely pozitivně. Tento trend je však třeba vidět z pohledu snahy výrobního odvětví Společenství o zlepšení účinnosti a snížení výrobních nákladů. Konečně je třeba podotknout, že toto zlepšení pouze umožnilo výrobnímu odvětví Společenství vrátit se do situace, ve které se nacházelo těsně před začátkem používání dumpingových praktik.
G. PRAVDĚPODOBNOST VZNIKU DALŠÍCH ŠKOD
1. Pravděpodobnost vzniku dalších škod
(63) Vzhledem k pravděpodobnému účinku zrušení platných opatření na výrobní odvětví Společenství byly spolu s prvky shrnutými v bodech 35 až 38 odůvodnění zkoumány následující faktory.
(64) Existují jasné náznaky toho, že dovozy pocházející z ČLR budou nadále realizovány za dumpingové ceny. Navíc je pravděpodobné, že objem dovozů by se výrazně zvýšil, neboť čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k velkému množství volných kapacit dostatečný potenciál ke zvýšení své výroby. A konečně, i když se předpokládá, že světová spotřeba kumarinu se v příštích třech letech lehce zvýší, není pravděpodobné, že by mohla pojmout nevyužité čínské kapacity.
(65) Vzhledem k vývozním cenám čínských vývozců na trzích třetích zemí (tj. v Hongkongu, Indii, Japonsku a Singapuru), které jsou o cca 10 % nižší než na trhu Společenství, je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci použijí tuto agresivní cenovou politiku i ve Společenství, aby znovu získali své ztracené podíly na trhu. Tyto nízké ceny na trzích třetích zemí ukazují, že podle mínění čínských vývozců je v jejich zájmu za takové ceny prodávat. To by opět vedlo k novým škodám, a sice ke snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství a ke snížení objemu prodejů, jakož i k následnému negativnímu dopadu na ziskovost.
(66) Trh Společenství by také mohl být pro čínské vývozce atraktivní. Na jedné straně je třeba připomenout, že trh Společenství pojal v roce 1995, tj. před zavedením stále platných opatření, 46 % čínského vývozu v porovnání s 10 % v roce 1999.
(67) Na druhé straně, srovnání mezi celkovými čínskými vývozy na světový trh a čínskými vývozy na trh Společenství ve stejném období ukazuje, že čínským vývozcům se nepodařilo najít nové trhy, které by mohly nahradit jejich prodej v ES. Silný pokles čínských vývozů na trh Společenství v letech 1995 až 1999 (363 tun) byl kompenzován zvýšením čínských vývozů do třetích zemí ve výši pouhých 100 tun.
(68) Navíc na trh Společenství a na americký trh připadá cca 50 % světové spotřeby kumarinu a vzhledem k tomu, že USA zavedly antidumpingová opatření na dovozy kumarinu z ČLR, je velmi pravděpodobné, že budou-li opatření zrušena, bude trh Společenství pro vývozce z ČLR atraktivní.
(69) Jedno sdružení dovozců namítlo, že pouhá existence volných kapacit v ČLR sama o sobě neznamená pravděpodobnost vzniku dalších škod.
(70) V tomto konkrétním bodě je třeba podotknout, že toto šetření by mělo posoudit pravděpodobnost vzniku dalších škod v případě, že by byla stávající opatření zrušena. I když existence velkého množství volných kapacit v ČLR sama o sobě neznamená, že by došlo k novému výskytu dumpingu, je to nicméně nepominutelný faktor, který je třeba vzít do úvahy. Tento indikátor v kombinaci s analýzou chování čínských vývozců na trzích jiných zemí a zjištěným trvajícím dumpingem naznačuje pravděpodobné chování vývozců v případě, že by byla opatření zrušena, a jeho pravděpodobný účinek.
(71) Na základě výše uvedeného byl vyvozen závěr, že budou-li opatření zrušena, existuje pravděpodobnost vzniku dalších škod způsobených dovozem kumarinu z ČLR.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(72) Podle článku 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by bylo prodloužení platnosti stávajících antidumpingových opatření v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství se opíralo o zhodnocení zájmů všech dotčených stran, tj. zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů posuzovaného výrobku. Pro účely posouzení pravděpodobného dopadu zachování nebo nezachování opatření si Komise vyžádala informace od všech dotčených stran uvedených výše.
(73) Je třeba poznamenat, že v předchozím šetření nebylo shledáno, že by přijetí opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. Navíc skutečnost, že při současném šetření jde o přezkum, tj. analýzu situace, ve které již antidumpingová opatření platí, by umožnilo posouzení jakéhokoliv příliš negativního dopadu stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.
(74) Na tomto základě bylo zkoumáno, zda i přes závěr pravděpodobného nového výskytu poškozujícího dumpingu neexistují jiné důvody vedoucí k závěru, že v tomto jednotlivém případě není v zájmu Společenství stávající opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(75) Lze předpokládat, že kdyby antidumpingová opatření zavedená v rámci předchozího šetření byla zrušena, je pravděpodobný další výskyt poškozujícího dumpingu a situace výrobního odvětví Společenství, která se během posuzovaného období zlepšila, by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(76) Z 26 rozeslaných dotazníků obdržela Komise odpověď pouze od jednoho sdružení dovozců.
(77) Toto sdružení namítlo, že antidumpingová opatření vedla k vyloučení jak čínských tak i jiných výrobců z třetích zemí z trhu Společenství, tudíž k závislosti uživatelů na jediném výrobci ze Společenství.
(78) Za prvé je třeba podotknout, že světový trh s kumarinem je soustředěný pouze na několik výrobců, z nichž ti nejdůležitější z hlediska kapacit sídlí v Číně a ve Společenství. Proto každou ztrátu podílu jednoho z těchto dvou výrobců na trhu získá pravděpodobně ten druhý. Účelem antidumpingových opatření však není omezit dodávky, nýbrž znovu nastolit rovnoprávnou soutěživost na trhu Společenství, aby mohl být kumarin pocházející z ČLR nadále na trh Společenství dovážen. Navíc je třeba poznamenat, že během OŠ bylo cca 25 % veškerých dovozů kumarinu dovezeno z jiných zemí než z Číny, a sice z Japonska a Indie, což ukazuje, že alternativní zdroje dodávek stále existují. Vzhledem k nízkému stupni spolupráce a ke skutečnosti, že dovozci se obecně zabývají širokou škálou chemických výrobků, kdy kumarin je pouze jedním z nich, dospěla Komise k závěru, že možný negativní dopad zachování opatření na dovozce by nutně nehovořil proti zachování jejich platnosti.
4. Zájem uživatelů
(79) Odpovědi na dotazníky a/nebo informace byly obdrženy od pěti uživatelů (z 23 rozeslaných dotazníků).
(80) Jeden z těchto podniků je jasně pro zachování platných opatření, zatímco jiný neočekává, že by zrušení či zachování opatření jakkoli ovlivnilo jeho obchodní činnost. Tento druhý podnik rovněž podtrhl skutečnost, že by nebylo v zájmu Společenství, aby výrobce ze Společenství v případě nového výskytu dumpingových dovozů zastavil výrobu.
(81) Dva uživatelé, z nichž pouze jeden dovážel během posuzovaného období dotyčný výrobek z dotčené země, byli proti zachování opatření, avšak oba ve svých odpovědích na dotazník uvedli, že neočekávají žádný dopad případného zrušení či zachování opatření na svou obchodní činnost.
(82) Další uživatel byl rovněž proti prodloužení platnosti opatření. Argumentoval tím, že konkurence čínských vývozců je nutná k zajištění dodávek za konkurenční ceny. Pokud by nebyly zaručeny konkurenční ceny, mohl by tento uživatel uvažovat o přemístění části své výroby vonných látek do ČLR, což by mělo za následek ztrátu pracovních míst ve Společenství. Vzhledem k tomu, že kumarin však představuje pouze 1,5 % celkových výrobních nákladů tohoto uživatele, je nepravděpodobné, že by došlo k přemístění výroby určitých látek mimo Společenství pouze jako důsledek dalšího trvání antidumpingových opatření zvlášť tehdy, jestliže k tomu nedošlo během posledních pěti let, kdy byla uvedená opatření v platnosti.
(83) Stejný uživatel uvedl rovněž problémy ve výrobě, způsobené značným zpožděním dodávek od výrobce ze Společenství. Ačkoliv se výrobce ze Společenství během posuzovaného období potýkal s výrobními potížemi, bylo to způsobeno určitými okolnostmi, které se pravděpodobně nebudou vyskytovat pravidelně, jako např. modernizace stávajícího zařízení uvedená v bodu 47 odůvodnění. Navíc, jak se uvádí v bodu 40 odůvodnění, zjištěný dopad problémů s dodávkami na uživatele byl nepatrný, neboť výrobce ze Společenství mohl dovážet obdobný výrobek a kompenzovat tak nedostatek dotyčného výrobku při výrobě.
(84) Na základě výše uvedeného a vzhledem k nízkému stupni spolupráce, který sám o sobě potvrzuje, že současná platná opatření neměla podstatný negativní účinek na jejich ekonomickou situaci, nebyl dopad na uživatele považován za dostatečný důvod proti zachování opatření, neboť možný negativní účinek na uživatele pravděpodobně nevyváží jejich pozitivní dopad na výrobní odvětví Společenství.
5. Aspekt soutěživosti
(85) Některé dotčené strany argumentovaly tím, že současná opatření vedou k vytlačení čínského kumarinu z trhu Společenství a monopolnímu postavení výrobního odvětví Společenství. Prodloužení jejich platnosti by proto bylo v rozporu se zájmem Společenství.
(86) Jak již bylo uvedeno v bodu 51 odůvodnění, výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu, a může tak těžit ze silné pozice na trhu Společenství. Současné šetření však také ukázalo, že účelem opatření bylo umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby obnovilo podíl na trhu, který měl před začátkem čínských dumpingových praktik.
(87) Navíc je třeba podotknout, že světový trh s kumarinem je charakteristický malým počtem výrobců. V takové situaci je nutno velmi opatrně sledovat aspekt soutěživosti, neboť účinek opatření na tyto dodavatele může být velmi důležitý. Z šetření však nevyplynul jediný náznak jakýchkoliv praktik výrobce ze Společenství proti soutěživosti. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že jeho prodejní ceny v posuzovaném období klesly. Navíc stále existuje několik alternativních zdrojů dodávek, neboť kumarin lze dovážet i z jiných zemí, např. z Japonska a Indie, jež si na trhu Společenství stále drží nezanedbatelný podíl.
(88) Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že námitky týkající se soutěživosti nelze považovat za závažný důvod proti zachování stávajících opatření.
6. Závěr k zájmu Společenství
(89) Z uvedeného vyplývá, že v zájmu Společenství neexistují žádné závažné důvody, které by byly proti zachování opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(90) Všem dotčeným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na základě kterých se zvažovalo doporučit zachování stávajícího antidumpingového cla na dovozy kumarinu pocházejícího z ČLR. Byla jim poskytnuta lhůta, ve které se k tomu mohly vyjádřit. Komise neobdržela žádná stanoviska, jejichž povaha by měnila výše uvedené závěry.
(91) Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření týkající se dovozů kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, která jsou v současné době v platnosti, by měla zůstat zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex29322100 (TARIC kód 2932210010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Clo se stanoví ve výši 3479 EUR na tunu.
Článek 2
Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2002.