Rozhodnutí Rady
ze dne 22. července 2003
o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států
(2003/578/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů [4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 2 Smlouvy o Evropské unii stanoví Unii jako cíl podporovat hospodářský a sociální pokrok a vysokou úroveň zaměstnanosti. Článek 125 Smlouvy o založení Evropského společenství uvádí, že členské státy a Společenství pracují na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a schopnosti trhů práce reagovat na hospodářské změny.
(2) Po mimořádném zasedání Evropské rady o zaměstnanosti ve dnech 20. a 21. listopadu 1997 v Lucemburku zahájilo usnesení Rady ze dne 15. prosince 1997 o hlavních zásadách zaměstnanosti pro rok 1998 [5] proces, pro který je typická velká viditelnost, silný politický závazek a široká přijatelnost všemi dotyčnými stranami.
(3) Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 stanovila nový strategický cíl pro Evropskou unii, totiž stát se nejvíce konkurenceschopnou a dynamickou, na znalostech založenou ekonomikou světa, schopnou udržitelného hospodářského růstu s větším počtem a lepšími pracovními příležitostmi a větší sociální soudržností. Za tímto účelem Rada přijala obecné cíle zaměstnanosti a cíle zaměstnanosti pro ženy pro rok 2010, které byly doplněny na zasedání Evropské rady ve Stockholmu ve dnech 23. a 24. března 2001 o prozatímní cíle pro leden 2005 a o nový cíl pro rok 2010, odrážející demografickou výzvu, pokud jde o míru zaměstnanosti starších mužů a žen.
(4) Evropská rada na zasedání v Nice ve dnech 7., 8. a 9. prosince 2000 schválila Evropskou sociální agendu, podle které návrat k plné zaměstnanosti zahrnuje ambiciózní politiky, pokud jde o zvýšení míry zaměstnanosti, snížení regionálních rozdílů, snížení nerovnosti a zlepšení kvality zaměstnání.
(5) Evropská rada na zasedání v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002 vyzvala k posílení Evropské strategie zaměstnanosti prostřednictvím pevnějšího, zjednodušeného a lépe řízeného postupu, s časovým rozvrhem do roku 2010, a který začleňuje záměry a cíle Lisabonské strategie. Evropská rada na zasedání v Barceloně také požadovala, aby se racionalizovaly procesy koordinace politik a synchronizovaly časové rozvrhy pro přijímání hlavních směrů hospodářských politik a hlavních zásad zaměstnanosti.
(6) Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003 potvrdila, že strategie zaměstnanosti hraje vedoucí úlohu při provádění cílů Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti a trhu práce a že by strategie zaměstnanosti a hlavní směry hospodářských politik, které poskytují Společenství hlavní nástroj koordinace hospodářské politiky, měly fungovat soudržně. Na témže zasedání Evropská rada vyzvala, aby hlavní zásady byly omezeny na určitý počet a aby byly zaměřeny na výsledky a umožnily členským státům, aby stanovily vhodnou kombinaci patřičných opatření, a že by je dále měly podporovat vhodné cíle. Rok 2003 nabízí mimořádnou příležitost použít racionalizované nástroje koordinace klíčových politik - hlavní směry hospodářských politik, hlavní zásady zaměstnanosti a strategii pro vnitřní trh - a dát jim novou tříletou perspektivu.
(7) Strategie zaměstnanosti byla vyčerpávajícím způsobem zhodnocena, včetně hloubkového přezkumu v polovině období dokončeného v roce 2000 a zevrubného hodnocení zkušeností získaných během prvních pěti let dokončeného v roce 2002. Z tohoto hodnocení vyplynula potřeba zavést kontinuitu ve strategii, aby se překonaly zbývající strukturální slabé stránky, jakož i potřeba reagovat na nové výzvy, jimž bude čelit rozšířená Evropská unie.
(8) Pro úspěšné provádění Lisabonské agendy musí politiky zaměstnanosti členských států vyrovnaným způsobem podporovat tři doplňující se a vzájemně se podporující cíle: plnou zaměstnanost, kvalitu a produktivitu práce a sociální soudržnost a začlenění. Dosažení těchto cílů vyžaduje další strukturální reformy soustředěné na deset klíčových vzájemně propojených priorit a zvláštní pozornost je třeba věnovat soudržnému řízení tohoto procesu. Politické reformy vyžadují uplatnění přístupu směřujícího k zavedení rovných příležitostí pro muže a ženy při provádění všech akcí.
(9) Dne 6. prosince 2001 Rada přijala řadu ukazatelů, aby změřila deset rozměrů investic do kvality zaměstnání, a požadovala, aby tyto ukazatele byly použity při sledování evropských hlavních zásad zaměstnanosti a doporučení.
(10) Aktivní a preventivní politiky by měly být účinné a měly by přispívat k uskutečnění cílů plné zaměstnanosti a sociálního začlenění tím, že se zajistí, aby nezaměstnaní a neaktivní osoby byli schopni konkurence a začlenění na trh práce. Tyto politiky by měly být podporovány moderními institucemi trhu práce.
(11) Členské státy by měly podporovat vytváření většího počtu a lepších pracovních míst tím, že posílí podnikavost a inovaci v obchodně příznivém prostředí. Členské státy se zavázaly k provádění Evropské charty pro malé podniky a zabývají se postupem testování politiky podnikání.
(12) Zavedení správné rovnováhy mezi pružností a bezpečností napomůže podpoře konkurenceschopnosti podniků, zvýšení kvality a produktivity práce a usnadní přizpůsobení podniků a pracovníků hospodářským změnám. V této souvislosti doporučovala Evropská rada na zasedání v Barceloně a Bruselu zejména přezkum právních předpisů v oblasti zaměstnanosti, přičemž je třeba respektovat úlohu sociálních partnerů. Úroveň zdravotních norem a norem bezpečnosti práce je třeba zvýšit v souladu s novou strategií Společenství pro období let 2002-2006. Mimořádná pozornost by se měla věnovat odvětvím představujícím vysokou rizikovost, pokud jde o pracovní úrazy. Přístup zaměstnanců ke školení je základní složkou rovnováhy mezi pružností a bezpečností a měla by se podporovat účast všech zaměstnanců, s přihlédnutím k návratnosti investic pro zaměstnance, zaměstnavatele, jakož i celou společnost. Hospodářská restrukturalizace představuje výzvu pro zaměstnanost jak v současných, tak i v budoucích členských státech a volá po pozitivním řízení zapojujícím všechny příslušné činitele, včetně sociálních partnerů.
(13) Evropská rada na zasedání v Barceloně uvítala akční plán Komise v oblasti dovedností a mobility a usnesení Rady ze dne 3. června 2002 o dovednostech a mobilitě vyzývá Komisi, členské státy i sociální partnery, aby podnikli požadovaná opatření. Lepší pracovní i zeměpisná mobilita a umísťování napomůže zvýšení zaměstnanosti a sociální soudržnosti, s přihlédnutím k pracovním hlediskům imigrace.
(14) Provádění soudržných a celkových strategií celoživotního učení je rozhodující pro dosažení plné zaměstnanosti a zlepšení kvality a produktivity práce i pro lepší sociální soudržnost. Evropská rada na zasedání v Barceloně uvítala sdělení Komise "Učinit z Evropy prostor pro celoživotní učení", které uvádělo základní stavební kameny pro strategie celoživotního učení, a to partnerství, zjištění potřeb učení, odpovídající finanční zdroje, usnadnění přístupu ke studijním příležitostem, vytvoření kultury učení a úsilí o nejvyšší míru kvality. Probíhající proces týkající se konkrétních budoucích cílů vzdělávacích systémů, zahájený na zasedání Evropské rady v Lisabonu, hraje významnou úlohu z hlediska rozvoje lidského kapitálu a je třeba plně využít součinnosti se strategií zaměstnanosti. Ve dnech 5. až 6. května 2003 Rada přijala řadu měřítek, pokud jde o evropské průměrné výkony v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání, z nichž mnohé jsou mimořádně důležité v rámci politik zaměstnanosti. Evropská rada na zasedání v Lisabonu požadovala podstatné zvýšení investic na hlavu do lidských zdrojů. To vyžaduje dostatečná podpůrná opatření pro zaměstnavatele a jednotlivce, jakož i přesměrování veřejného financování na efektivnější investování do lidských zdrojů ve všech oblastech vzdělávání.
(15) Odpovídající nabídka pracovní síly je nutná, aby bylo možno reagovat na demografickou výzvu, podporovat hospodářský růst, napomáhat plné zaměstnanosti a podporovat udržitelnost systémů sociální ochrany. Společná zpráva Komise a Rady "Zvýšení podílu na trhu práce a podpora aktivního stárnutí", přijatá Radou dne 7. března 2002, došla k závěru, že toto vyžaduje rozvoj ucelených vnitrostátních strategií spočívajících na přístupu založeném na životním cyklu. Politiky by měly využívat potenciál zaměstnanosti všech skupin osob. Evropská rada na zasedání v Barceloně schválila, že Evropská unie by do roku 2010 měla postupně přibližně o pět let zvýšit skutečný průměrný věk, kdy lidé přestávají pracovat. Za tento věk se v roce 2001 považovalo 59,9 roků.
(16) Rozdíly mezi muži a ženami na trhu práce by měly být postupně odstraňovány, aby Evropská unie mohla dosáhnout plné zaměstnanosti, zlepšit kvalitu práce a podporovat sociální začlenění a soudržnost. To vyžaduje jak přístup směřující k zavedení rovných příležitostí pro muže a ženy, tak zvláštní politické akce, aby se vytvořily podmínky pro ženy i muže ke vstupu a opětnému vstupu na trh práce a udržení se na tomto trhu. Evropská rada na zasedání v Barceloně se dohodla, že do roku 2010 by členské státy měly zavést struktury péči o děti pro minimálně 90 % dětí ve věku od tří let do věku povinné školní docházky a pro minimálně 33 % dětí mladších tří let. Měly by se určit zásadní faktory rozdílů mezi ženami a muži, pokud jde o nezaměstnanost a odměny, a jako výsledek by mělo být dosaženo snížení takových rozdílů, aniž by se tím zpochybnila zásada rozdílné výše mezd v závislosti na produktivitě a situaci na trhu práce.
(17) Účinná integrace znevýhodňovaných osob na trh práce umožní zlepšit sociální začlenění, míru zaměstnanosti a podpoří udržitelnost systémů sociální ochrany. Politická řešení se musí postavit proti diskriminaci, navrhovat individuální přístup k potřebám jednotlivců a vytvořit odpovídající pracovní příležitosti pomocí podpůrných náborových opatření pro zaměstnavatele. Rozhodnutí Rady 2001/903/ES [6] ze dne 3. prosince 2001 vyhlásilo rok 2003 "Evropským rokem zdravotně postižených osob". Přístup na trh práce představuje největší prioritu pro zdravotně postižené osoby, jejichž počet se v Evropské unii odhaduje na více než 37 miliónů lidí, z nichž mnozí pracovat mohou a chtějí.
(18) Za účelem zlepšení výhledů na plnou zaměstnanost a sociální soudržnost musí být rozdíl mezi příjmem z práce a podporou v nezaměstnanosti nebo nečinnosti takový, aby lidé byli motivováni ke vstupu a opětnému vstupu na trh práce a k udržení se na něm a aby napomáhal vytváření pracovních míst.
(19) "Neohlášenou prací" se rozumí "jakákoliv placená činnost", která je zákonná, pokud jde o její povahu, avšak není ohlášená orgánům veřejné moci. Podle studií se odhaduje, že velikost neoficiálního hospodářství představuje v průměru 7-16 % HDP Evropské unie. Je třeba změnit neohlášenou práci na práci řádnou, aby se zlepšilo celkové prostředí podniků, kvalita práce dotyčných osob, sociální soudržnost a udržitelnost veřejných financí a systémů sociální ochrany. Mělo by se podporovat zlepšení vědomostí o rozsahu neohlášené práce v členských státech a v Evropské unii.
(20) Rozdíly mezi regiony v Evropské unii, pokud jde o zaměstnanost a nezaměstnanost, jsou i nadále velké a po rozšíření se ještě zvýší. Je třeba se této situaci postavit přijetím širokého přístupu zapojujícího činitele na všech úrovních, aby se podpořila hospodářská a sociální soudržnost a využívaly se strukturální fondy Společenství.
(21) Hodnocení prvních pěti let strategie zaměstnanosti zdůraznilo důležitost lepšího řízení pro budoucí účinnost strategie. Úspěšné provádění politik zaměstnanosti závisí na vzniku partnerství na všech úrovních, zapojení více operativních služeb a odpovídajících finančních zdrojích na podporu provádění hlavních zásad zaměstnanosti. Členské státy jsou odpovědné za provádění hlavních zásad zaměstnanosti, včetně zajištění vyrovnaného vývoje na regionální i místní úrovni.
(22) Účinné provádění hlavních zásad zaměstnanosti vyžaduje aktivní účast sociálních partnerů ve všech fázích, od návrhu politik až k jejich provádění. Na sociální vrcholné schůzce dne 13. prosince 2001 sociální partneři vyjádřili nutnost rozvíjet a zlepšovat koordinaci tripartitní konzultace. Také se dohodlo, že se před každým jarním zasedáním Evropské rady bude konat sociální vrcholná schůzka tripartity pro růst a zaměstnanost.
(23) Kromě hlavních zásad zaměstnanosti by členské státy měly plně provádět hlavní směry hospodářských politik a zajistit, že jejich akce jsou dokonale soudržné se zachováním zdravých veřejných financí a makroekonomické stability,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Přijímají se hlavní zásady politik zaměstnanosti členských států (dále jen "hlavní zásady zaměstnanosti") obsažené v příloze tohoto rozhodnutí. Členské státy k nim přihlížejí ve svých politikách zaměstnanosti.
V Bruselu dne 22. července 2003.