Směrnice Rady 92/50/EHS
ze dne 18. června 1992
o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na poslední věty čl. 57 odst. 2 a článku 66 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
ve spolupráci s Evropským parlamentem [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
vzhledem k tomu, že se Evropská rada usnesla na nezbytnosti dotvoření vnitřního trhu;
vzhledem k tomu, že je třeba učinit opatření vedoucí k postupnému zavedení vnitřního trhu v období do 31. prosince 1992; že vnitřní trh je oblast bez vnitřních hranic, kde je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu;
vzhledem k tomu, že tyto cíle vyžadují koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby;
vzhledem k tomu, že Bílá kniha o dotvoření vnitřního trhu obsahuje akční program a časový plán pro zahájení zadávání veřejných zakázek, včetně oblasti služeb, pokud již není uveden ve směrnici Rady 71/305/EHS ze dne 26. července 1971 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce [4] nebo ve směrnici Rady 77/62/EHS ze dne 21. prosince 1976 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na dodávky [5];
vzhledem k tomu, že tato směrnice by se měla vztahovat na všechny zadavatele ve smyslu směrnice 71/305/EHS;
vzhledem k tomu, že je třeba odstranit překážky volného pohybu služeb; že tedy poskytovateli služeb mohou být jak fyzické tak právnické osoby; že tato směrnice však na vnitrostátní úrovni není na újmu používání pravidel týkajících se podmínek pro výkon nějaké činnosti či povolání za předpokladu, že tato pravidla jsou v souladu s právem Společenství;
vzhledem k tomu, že oblast služeb pro účely použití procesních pravidel a pro účely sledování je nejlepší rozdělit na kategorie odpovídající jednotlivým položkám běžné klasifikace; že přílohy I A a I B této směrnice odkazují na nomenklaturu CPC (common product classification) Spojených národů; že tato nomenklatura bude pravděpodobně v budoucnosti nahrazena nomenklaturou Společenství; že mají být následně učiněna opatření pro přizpůsobení nomenklatury v přílohách I A a I B;
vzhledem k tomu, že tato směrnice se týká pouze poskytování služeb, které je založeno na smlouvách; že poskytování služeb na jiném základě, jako jsou zákony, nařízení či pracovní smlouvy není předmětem této směrnice;
vzhledem k tomu, že podle článku 130f Smlouvy je podpora vědy a výzkumu prostředkem k posílení vědecké a technické základny evropského průmyslu a otevření veřejných zakázek k tomuto cíli přispěje; že příspěvky na financování výzkumných programů nemají být předmětem této směrnice; že smlouvy o službách ve vědě a výzkumu, u kterých výsledky nepřipadnou výhradně zadavateli, aby jich využil pro svoji činnost pod podmínkou, že poskytovaná služba je zcela uhrazena zadavatelem, nejsou tudíž předmětem této směrnice;
vzhledem k tomu, že smlouvy týkající se nabývání nebo nájmu nemovitého majetku nebo práva na tento majetek mají svoje zvláštnosti, pro které je použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodné;
vzhledem k tomu, že zadávání zakázek na některé audiovizuální služby v oblasti vysílání se řídí podmínkami, pro které je použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodné;
vzhledem k tomu, že rozhodčí a smírčí řízení obvykle poskytují subjekty nebo jednotlivci, kteří jsou schváleni nebo vybráni způsobem, na který se pravidla pro zadávání veřejných zakázek nemohou vztahovat;
vzhledem k tomu, že pro účely této směrnice finanční služby nezahrnují nástroje monetární politiky, směnných kurzů, státního dluhu, hospodaření s rezervami a jiné případy obchodů s cennými papíry a jinými finančními nástroji; že proto smlouvy týkající se vydávání, prodeje a koupě nebo převodu cenných papírů a jiných finančních nástrojů nejsou předmětem této směrnice; že služby centrálních bank jsou rovněž vyloučeny;
vzhledem k tomu, že v oblasti služeb mají platit stejné výjimky jako ve směrnicích 71/305/EHS a 77/62/EHS, pokud jde o bezpečnost státu nebo utajované skutečnosti a přednost dalších pravidel pro zadávání zakázek v návaznosti na mezinárodní dohody a pravidel týkajících se rozmístění vojsk nebo pravidel mezinárodních organizací;
vzhledem k tomu, že touto směrnicí není dotčeno použití zejména článků 55, 56 a 66 Smlouvy;
vzhledem k tomu, že veřejné zakázky na služby, zejména v oblasti hospodaření s majetkem, mohou případně zahrnovat některé stavební práce; že ze směrnice 71/305/EHS vyplývá, že pro uznání zakázky jako veřejné zakázky na stavební práce musí být jejím předmětem provedení stavby; že pokud jsou tyto stavební práce příležitostné a nejsou předmětem smlouvy, nejsou důvodem k tomu, aby zakázka byla považována za veřejnou zakázku na stavební práce;
vzhledem k tomu, že pravidla týkající se zakázek na služby uvedených ve směrnici Rady 90/531/EHS ze dne 17. září 1990 o postupech při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [6] by měly zůstat touto směrnicí nedotčeny;
vzhledem k tomu, že zakázky, u nichž je určen výhradní zdroj zásobování, mohou být za určitých podmínek částečně nebo zcela vyňaty z působnosti této směrnice;
vzhledem k tomu, že tato směrnice se nemá vztahovat na malé zakázky pod určitou prahovou hodnotu, aby se zamezilo zbytečným formalitám; že tyto hodnoty mohou být v zásadě stejné jako pro veřejné zakázky na dodávky; že výpočet hodnoty zakázky, zveřejnění a přizpůsobení prahových hodnot by měly být stejné jako v jiných směrnicích Společenství o zadávání zakázek;
vzhledem k tomu, že pro zamezení praktik, které omezují hospodářskou soutěž jako takovou a zejména účast příslušníků jiných členských států na zakázkách, je nezbytné zlepšit přístup poskytovatelů služeb k zadávání zakázek;
vzhledem k tomu, že úplné použití této směrnice je nutno na přechodnou dobu omezit na zakázky na ty služby, jejichž podmínky umožní uskutečnění zvýšeného obchodu přes hranice států; že zakázky na jiné služby je nutno sledovat po určitou dobu, než se rozhodne o plném použití této směrnice; že je nutno určit způsob provádění tohoto sledování; že tento mechanismus má zároveň umožnit zájemcům přístup k důležitým informacím;
vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek na služby mají být pokud možno co nejméně odlišná od pravidel pro zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce;
vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání zakázek obsažená ve směrnicích 71/305/EHS a 77/62/EHS mohou být použita s nezbytnými úpravami, které jsou nezbytné pro uvážení zvláštních aspektů zadávání zakázek na služby, jako je výběr mezi vyjednávacím řízením, veřejnou soutěží na určitý výkon, variantami, právní formou poskytovatelů služeb, vyhrazení určitých činností pro určitá povolání, registrace a zajištění jakosti;
vzhledem k tomu, že lze použít vyjednávací řízení s předchozím zveřejněním vyhlášení, pokud služby, které mají být poskytnuty, nemohou být dostatečně přesně určeny, zejména v oblasti služeb osob duševně pracujících; proto tyto zakázky nelze zadat výběrem nejlepší nabídky v souladu s pravidly, jimiž se řídí otevřená nebo omezená řízení;
vzhledem k tomu, že pokud je doklad o určité kvalifikaci požadován jako podmínka pro účast v zadávacím řízení nebo veřejné soutěži na určitý výkon, použijí se pravidla Společenství o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o odborné způsobilosti;
vzhledem k tomu, že cíle této směrnice nevyžadují změny v současné situaci na vnitrostátní úrovni, pokud se týká cenové konkurence mezi poskytovateli určitých služeb;
vzhledem k tomu, že provádění této směrnice by mělo být přezkoumáno nejpozději tři roky po dni stanoveném pro provedení předpisů o zadávání zakázek do vnitrostátního práva; že přezkoumání se má zaměřit především na možnost plného použití směrnice v širší škále zakázek na služby,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
HLAVA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Pro účely této směrnice:
a) "veřejnými zakázkami na služby" se rozumí zakázky sjednané písemně úplatnou smlouvou mezi poskytovatelem služeb a zadavatelem, s výjimkou:
i) veřejných zakázek na dodávky ve smyslu čl. 1 písm. a) směrnice 77/62/EHS a veřejných zakázek na stavební práce ve smyslu čl. 1 písm. a) směrnice 71/305/EHS,
ii) zakázek v odvětvích uvedených v článcích 2, 7, 8 a 9 směrnice 90/531/EHS nebo splňujících podmínky čl. 6 odst. 2 téže směrnice,
iii) smluv za účelem nabytí nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitých věcí nebo práv s nimi spojených, jakýmikoliv finančními prostředky; avšak smlouvy o finančních službách uzavřené v jakékoliv formě současně, dříve nebo později, než je uzavřena kupní či nájemní smlouva, se touto směrnicí řídí,
iv) smluv za účelem koupě, vývoje, výroby nebo účasti na výrobě programového materiálu vysílacími společnostmi a smluv na poskytnutí vysílacího času,
v) smluv o telefonní službě, dálnopisných, radiotelefonních, pagingových a družicových službách,
vi) smluv o rozhodčím a smírčím řízení,
vii) smluv o finančních službách v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů a služeb centrálních bank,
viii) pracovních smluv,
ix) smluv o službách ve výzkumu a vývoji, z nichž výsledky nepřipadají výlučně zadavateli k využití při vlastní činnosti za podmínky, že poskytovaná služba je zcela hrazena zadavatelem;
b) "zadavateli" jsou stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více takovými orgány či veřejnoprávními subjekty.
"Veřejnoprávním subjektem" se rozumí jakýkoliv subjekt:
- zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb veřejného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu, a
- který má právní subjektivitu a
- je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními orgány nebo je těmito orgány řízen, nebo v jeho správním, řídícím nebo dozorčím orgánu je více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty.
Seznamy veřejnoprávních subjektů a jejich kategorií, které splňují kritéria uvedená v druhém pododstavci tohoto písmena, jsou uvedeny v příloze I směrnice 71/305/EHS. Tyto seznamy jsou pokud možno vyčerpávající a je možné je přezkoumat postupem uvedeným v článku 30b výše uvedené směrnice;
c) "poskytovatelem služeb" se rozumí jakákoliv fyzická či právnická osoba, včetně veřejnoprávního subjektu, která nabízí služby.
Poskytovatel služeb, který podá nabídku, je označován pojmem "uchazeč" a ten, který se účastní omezeného nebo vyjednávacího řízení, je označován jako "zájemce";
d) "otevřenými řízeními" se rozumějí ta vnitrostátní řízení, ve kterých všichni poskytovatelé služeb, jež mají zájem, mohou podat nabídku;
e) "omezenými řízeními" se rozumějí ta vnitrostátní řízení, ve kterých mohou pouze poskytovatelé služeb vyzvaní zadavatelem podat nabídku;
f) "vyjednávacími řízeními" se rozumějí ta vnitrostátní řízení, ve kterých zadavatelé konzultují poskytovatele služeb podle svého výběru a vyjednají s jedním nebo více z nich smluvní podmínky;
g) "veřejnou soutěží na určitý výkon" se rozumějí ta vnitrostátní řízení, která zadavateli umožňují získat, zvláště v oblasti územního plánování, urbanistiky, architektury, stavebního inženýrství či počítačového zpracování údajů, návrh nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením nebo bez udílení cen.
Článek 2
Pokud má veřejná zakázka zahrnovat jak výrobky ve smyslu směrnice 77/62/EHS, tak služby ve smyslu příloh I A a I B této směrnice, vztahuje se na ni tato směrnice, pokud hodnota daných služeb převyšuje hodnotu výrobků, na něž se zakázka vztahuje.
Článek 3
1. Při zadávání veřejných zakázek nebo při organizování veřejné soutěže na určitý výkon používají zadavatelé postupy přizpůsobené ustanovením této směrnice.
2. Zadavatelé zajistí, aby nedocházelo k diskriminaci jednotlivých poskytovatelů služeb.
3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily dodržování této směrnice zadavateli, nebo zabezpečí, aby byla dodržována, pokud přímo subvencují více než z 50 % zakázku na služby zadanou jiným subjektem v souvislosti se zakázkou na stavební práce ve smyslu čl. 1a odst. 2 směrnice 71/305/EHS.
Článek 4
1. Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky na služby zadávané zadavateli v oblasti obrany, s výjimkou zakázek, na něž se vztahují ustanovení článku 223 Smlouvy.
2. Tato směrnice se nevztahuje na služby, které jsou prohlášeny za tajné nebo jejichž provádění musí podle právních a správních předpisů platných v dotyčném členském státě doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo pokud to vyžaduje ochrana základních zájmů bezpečnosti dotyčného státu.
Článek 5
Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky, které se řídí odlišnými procesními pravidly a jsou zadávány:
a) v návaznosti na mezinárodní dohodu uzavřenou mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi, které se týkají služeb, jež jsou zamýšleny pro společnou realizaci nebo využití nějakého projektu signatářskými státy; každá dohoda se oznamuje Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený rozhodnutím Rady 71/306/EHS [7];
b) podnikům v členských státech nebo ve třetí zemi v návaznosti na mezinárodní dohodu vztahující se k rozmístění vojsk;
c) podle zvláštního postupu mezinárodní organizace.
Článek 6
Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky na služby zadané subjektu, který je sám zadavatelem ve smyslu čl. 1 písm. b) na základě výlučného práva, které mu náleží podle právních nebo správních předpisů, které jsou v souladu se Smlouvou.
Článek 7
1. Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky na služby, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH není menší než 200000 ECU.
2. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázky zahrne zadavatel celkovou odměnu pro poskytovatele služeb, přičemž vezme v úvahu ustanovení odstavců 3 až 8.
3. Metoda výpočtu nesmí být vybírána s úmyslem vyhnout se použití této směrnice a žádné zadání zakázky na určité služby se nesmí dělit s úmyslem vyhnout se použití tohoto článku.
4. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázky následujících služeb je třeba podle možnosti brát v úvahu:
- pokud se týká pojišťovacích služeb, pojistné, které je třeba zaplatit,
- pokud se týká bankovních a jiných finančních služeb, poplatky, provize, úroky a podobné odměny,
- pokud se týká smluv, které zahrnují projekt, poplatky nebo provize.
Pokud jsou služby rozděleny do několika položek, z nichž každá je předmětem samostatné zakázky, je třeba pro účely výpočtu hodnoty uvedené výše brát v úvahu hodnoty všech jednotlivých položek.
Pokud není hodnota položek menší než výše uvedená hodnota, vztahují se ustanovení této směrnice na všechny položky. Zadavatelé se mohou odchýlit od odstavce 1 u položek, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je menší než 80000 ECU, za předpokladu, že celková hodnota těchto položek nepřesáhne 20 % celkové hodnoty všech položek.
5. V případě zakázek, které neuvádějí celkovou cenu, je základem pro výpočet hodnoty zakázky:
- v případě zakázek na dobu určitou uzavřených na 48 měsíců nebo méně, odhadovaná celková hodnota na dobu trvání zakázky,
- v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případech, kdy je doba zakázky na dobu určitou delší než 48 měsíců, měsíční splátka vynásobená 48.
6. V případě pravidelných zakázek nebo zakázek, které se po určité době obnovují, je možno stanovit hodnotu zakázky na základě:
- buď skutečné celkové hodnoty podobných zakázek na stejné kategorie služeb, které byly zadány v průběhu minulého rozpočtového roku, nebo přizpůsobené během uplynulých 12 měsíců, je-li to možné, předvídaným změnám v množství a nákladech na dalších dvanáct měsíců po první zakázce,
- nebo celkových odhadovaných nákladů zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po provedení první služby nebo po celou dobu trvání zakázky, pokud je delší než 12 měsíců.
7. Pokud návrh zakázky stanoví přednostní práva, je základem pro výpočet hodnoty zakázky nejvyšší povolená částka zahrnující přednostní práva.
8. Prahové hodnoty vyjádřené v národních měnách se s účinkem od 1. ledna 1994 revidují každé dva roky. Výpočet těchto hodnot je založen na průměrných denních hodnotách těchto měn vyjádřených v ECU za 24 měsíců končících posledním srpnovým dnem, který bezprostředně předchází revizi 1. ledna. Hodnoty se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství začátkem listopadu.
Způsob výpočtu uvedený v předchozím pododstavci přezkoumá z podnětu Komise Poradní výbor pro veřejné zakázky v zásadě dva roky po jeho prvním použití.
HLAVA II
Dvoustupňové použití
Článek 8
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze I A, jsou zadávány v souladu s ustanoveními hlav III až VI.
Článek 9
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze I B jsou zadávány v souladu s články 14 a 16.
Článek 10
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené jak v příloze I A, tak I B, jsou zadávány v souladu s ustanoveními hlav III až VI, pokud hodnota služeb uvedených v příloze I A je vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze I B. Pokud se nejedná o tento případ, zadávají se v souladu s články 14 a 16.
HLAVA III
Výběr postupů při zadávání zakázek a pravidla, kterými se řídí veřejné soutěže na určitý výkon
Článek 11
1. Při zadávání veřejných zakázek na služby používají zadavatelé postupy uvedené v čl. 1 písm. d), e) a f), přizpůsobené účelům tétosměrnice.
2. Zadavatelé mohou zadat veřejné zakázky na služby ve vyjednávacím řízení s předchozím zveřejněním vyhlášení zakázky v těchto případech:
a) pokud nejsou v otevřeném nebo omezeném řízení podány řádné nabídky nebo jsou podány pouze nabídky, které jsou nepřijatelné podle vnitrostátních ustanovení v souladu s články 23 až 28, pokud se původní podmínky zakázky podstatně nezmění. Zadavatelé v těchto případech nemusí vyhlášení zveřejnit, zahrnou-li do tohoto vyjednávacího řízení všechny uchazeče, kteří splňují kritéria článků 29 až 35, a kteří v předchozím otevřeném nebo omezeném řízení podali nabídky v souladu s formálními požadavky výběrového řízení;
b) ve výjimečných případech, kdy povaha služeb nebo rizika s nimi spojená nedovolují stanovit předběžně celkovou cenu;
c) pokud je povaha služeb, které jsou předmětem veřejné zakázky, zvláště v případě služeb osob duševně pracujících a služeb spadajících do kategorie 6 přílohy I A, taková, že zakázka nemůže být dostatečně přesně určena, aby bylo umožněno zadání zakázky výběrem nejlepší nabídky podle pravidel, jimiž se řídí otevřená nebo omezená řízení.
3. Zadavatelé mohou zadat veřejné zakázky na služby ve vyjednávacím řízení bez předchozího zveřejnění vyhlášení zakázky v těchto případech:
a) pokud nejsou v otevřeném nebo omezeném řízení podány nabídky nebo vhodné nabídky, pokud se původní podmínky zakázky podstatně nezmění a za předpokladu, že je na požádání podána zpráva Komisi;
b) pokud mohou být práce z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výlučných práv provedeny pouze určitým poskytovatelem služeb;
c) pokud musí být na základě daných pravidel zakázka zadána po pořádané veřejné soutěži na určitý výkon úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců. V případě více úspěšných zájemců musí být všichni úspěšní zájemci přizváni k účasti na jednání;
d) pokud je to skutečně nezbytné, jestliže z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které daní zadavatelé nemohli předvídat, nemohou být dodrženy lhůty stanovené pro otevřená, omezená nebo vyjednávací řízení, uvedené v článcích 17 až 20. Okolnosti, které opodstatňují krajní naléhavost, nesmí být v žádném případě způsobené zadavateli;
e) pro dodatečné služby, které nejsou obsaženy ani v původně uvažovaném návrhu ani v první uzavřené zakázce, které se ale díky nepředvídaným událostem staly nezbytnými pro provedení služby popsané v zakázce za předpokladu, že je zakázka zadána poskytovateli služby, který tuto službu provádí:
- pokud tyto dodatečné služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od hlavní zakázky bez velkých obtíží pro zadavatele, nebo
- pokud tyto služby, i když jsou oddělitelné od provedení původní zakázky, jsou bezpodmínečně nezbytné pro její dokončení.
Avšak celková odhadovaná hodnota zakázek zadaných na dodatečné služby nesmí překročit 50 % rozsahu hlavní zakázky;
f) pro nové služby sestávající z opakování podobných služeb, jimiž je pověřen poskytovatel služeb, kterému stejní zadavatelé zadali dřívější zakázku za předpokladu, že tyto služby odpovídají základnímu projektu, na který byla zadána první zakázka podle postupů uvedených v odstavci 4. Již při vyhlášení zakázky na první projekt musí být oznámeno, že tento postup může být použit a zadavatelé musí brát při uplatňování ustanovení článku 7 v úvahu celkové odhadované náklady na další služby. Tento postup lze použít pouze do tří let od zadání původní zakázky.
4. Ve všech ostatních případech zadávají zadavatelé veřejné zakázky na poskytování služeb v otevřeném nebo omezeném řízení.
Článek 12
1. Zadavatel do 15 dnů ode dne, kdy obdržel žádost, sdělí všem odmítnutým zájemcům nebo uchazečům, kteří o to písemně požádají, důvody zamítnutí jejich žádosti nebo nabídky a v případě nabídky uvést jméno úspěšného uchazeče o veřejnou zakázku.
2. Zadavatel sdělí zájemcům nebo uchazečům, kteří o to písemně požádají, skutečnosti, na základě kterých se rozhodl nezadat zakázku, na niž bylo zveřejněno vyhlášení, nebo řízení znovu zahájit. O tomto rozhodnutí informuje rovněž Úřad pro úřednítisky Evropských společenství.
3. Pro každou zadanou zakázku vypracují zadavatelé písemnou zprávu, která obsahuje alespoň:
- název a adresu zadavatele, předmět a hodnotu zakázky,
- jména vybraných zájemců a uchazečů a důvody, proč byli vybráni,
- jména odmítnutých zájemců a uchazečů a důvody, proč byli odmítnuti,
- jméno úspěšného uchazeče a důvody, proč byla jeho nabídka vybrána, a pokud je to známo, jakou část zakázky úspěšný uchazeč zamýšlí zadat třetí straně,
- u vyjednávacích řízení, okolnosti uvedené v článku 11, které odůvodňují použití tohoto řízení.
Tato zpráva nebo její hlavní body se na vyžádání poskytnou Komisi.
Článek 13
1. Tento článek se vztahuje na veřejné soutěže na určitý výkon, organizované jako součást řízení vedoucího k zadání zakázky na služby, jejíž odhadovaná hodnota bez DPH není menší než hodnota uvedená v čl. 7 odst. 1.
2. Tento článek se vztahuje na všechny veřejné soutěže na určitý výkon, pokud celková výše soutěžních cen a plateb účastníkům není menší než 200000 ECU.
3. Pravidla pro organizaci veřejných soutěží na určitý výkon musí být v souladu s požadavky tohoto článku a musí být sdělena zájemcům o účast.
4. Přijetí účastníků veřejných soutěží na určitý výkon nesmí být omezeno:
- na území nebo část území členského státu,
- na základě skutečnosti, že podle právních předpisů členského státu, v němž se soutěž organizuje, by účastník musel být buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
5. Pokud jsou veřejné soutěže na určitý výkon omezeny počtem účastníků, zadavatelé musí stanovit jasná a nediskriminační kritéria výběru. V každém případě musí být počet vyzvaných zájemců dostatečný, aby zajistil skutečnou soutěž.
6. Porota se musí skládat výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Pokud je od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně třetina členů poroty tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci.
Porota musí být ve svých rozhodnutích a stanoviscích nezávislá. Rozhoduje na základě anonymně podaných projektů a pouze na základě kritérií uvedených ve vyhlášení ve smyslu čl. 15 odst. 3.
HLAVA IV
Obecné technické předpisy
Článek 14
1. Technické specifikace uvedené v příloze II se uvádějí v obecné nebo zadávací dokumentaci spojené s každou zakázkou.
2. Aniž jsou dotčeny právně závazné vnitrostátní technické předpisy, pokud jsou slučitelné s právem Společenství, stanoví zadavatelé technické specifikace odkazem na vnitrostátní normy provádějící evropské normy nebo odkazem na evropská technická schválení nebo obecné technické specifikace.
3. Zadavatel se může odchýlit od odstavce 2, pokud:
a) normy, evropská technická schválení nebo obecné technické specifikace nezahrnují ustanovení pro zabezpečení shody nebo pokud neexistují technické prostředky k tomu, aby byla uspokojivě zajištěna shoda výrobku s těmito normami, evropskými technickými schváleními nebo s obecnými technickými specifikacemi;
b) použití odstavce 2 by bylo na újmu použití směrnice Rady 86/361/EHS ze dne 24. července 1986 o počátečním stadiu vzájemného uznávání typového schvalování telekomunikačních koncových zařízení [8] nebo rozhodnutí Rady 87/95/EHS ze dne 22. prosince 1986 o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací [9] nebo jiných nástrojůSpolečenství v jednotlivých oblastech služeb a výrobků;
c) použití těchto norem, evropských technických schválení nebo obecných technických specifikací by nutilo zadavatele, aby používal výrobky nebo materiály neslučitelné s již používaným zařízením nebo by znamenalo neúměrné náklady nebo neúměrné technické obtíže, ale pouze jako součást jasně definované a dokumentované strategie s povinností převzetí evropských norem, evropských technických schválení a obecných technických specifikací;
d) daný projekt má skutečně inovační povahu a použití stávajících evropských norem, evropských technických schválení a obecných technických specifikací by nebylo vhodné.
4. Zadavatelé uplatňující odstavec 3 uvedou, je-li to možné, svoje důvody ve vyhlášení veřejné zakázky zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství nebo v zadávací dokumentaci a ve všech případech zaprotokolují tyto důvody ve své interní dokumentaci a poskytnou tyto informace na požádání členským státům a Komisi.
5. Pokud evropské normy, evropská technická schválení nebo obecné technické specifikace neexistují, technické specifikace:
a) jsou definovány odkazem na vnitrostátní technické specifikace, které vyhovují základním požadavkům vyjmenovaným ve směrnicích Společenství o technické harmonizaci, v souladu s postupy stanovenými ve výše uvedených směrnicích a zejména v souladu s postupy stanovenými směrnicí Rady 89/106/EHS [10];
b) mohou být definovány odkazem na vnitrostátní technické specifikace, které se vztahují na projekt a způsob výpočtu a provedení stavebních prací a použití materiálů;
c) mohou být definovány odkazem na jiné dokumenty.
V tomto případě je vhodné odkazovat v tomto pořadí:
i) vnitrostátní normy provádějící mezinárodní normy přijaté zemí zadavatele;
ii) jiné vnitrostátní normy a vnitrostátní technická schválení země zadavatele;
iii) jakékoliv jiné normy.
6. Pokud to není odůvodněno předmětem zakázky, zakážou členské státy uvedení těch technických specifikací v zadávacích doložkách vztahujících se na danou zakázku, které se zmiňují o výrobcích určité značky nebo původu nebo o určitém procesu a které proto upřednostňují nebo vylučují určité poskytovatele služeb. Zvláště se zakazuje uvádět ochranné známky, patenty, typy nebo určitý původ nebo výrobce. Jsou-li však tyto informace doplněny slovy "nebo stejného druhu", je to přijatelné v případech, kdy zadavatelé nejsou schopni podat popis předmětu zakázky s použitím specifikací, které jsou dostatečně přesné a srozumitelné všem dotčeným stranám.
HLAVA V
Obecná pravidla pro vyhlašování
Článek 15
1. Zadavatelé zveřejní co nejdříve po začátku rozpočtového roku předběžné oznámení, ve kterém uvedou zamýšlený celkový rozsah zakázek ve všech kategoriích služeb uvedených v příloze I A, jejichž zadání předpokládají během následujících 12 měsíců, pokud celková odhadovaná hodnota s ohledem na ustanovení článku 7 není menší než 750000 ECU.
2. Zadavatelé, kteří chtějí zadat veřejnou zakázku na služby v otevřeném, omezeném nebo vyjednávacím řízení uvedeném v článku 11, oznámí svůj úmysl prostřednictvím vyhlášení.
3. Zadavatelé, kteří chtějí pořádat veřejnou soutěž na určitý výkon, oznámí svůj úmysl prostřednictvím vyhlášení.
Článek 16
1. Zadavatelé, kteří zadali zakázku nebo pořádali veřejnou soutěž na určitý výkon, zašlou oznámení o výsledcích řízení Úřadu pro úřední tisky Evropských společenství.
2. Vyhlášení se zveřejňuje:
- v případě veřejných zakázek na služby uvedených v příloze I A, v souladu s články 17 až 20,
- v případě veřejných soutěží na určitý výkon, v souladu s článkem 17.
3. V případě veřejných zakázek na služby uvedené v příloze I B uvedou zadavatelé ve vyhlášení, zda souhlasí s jeho zveřejněním.
4. Komise vypracuje pravidla pro zasílání pravidelných zpráv na základě vyhlášení uvedeného v odstavci 3, a také pro zveřejnění tohoto vyhlášení v souladu s postupem stanoveným čl. 40 odst. 3.
5. Pokud by poskytnutí informací o zadání zakázky bránilo vynutitelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům určitého podniku, ať veřejného či soukromého, nebo by bylo na újmu korektní hospodářské soutěži mezi poskytovateli služeb, nemusí být informace zveřejněny.
Článek 17
1. Vyhlášení se vypracovává podle vzorů uvedených v přílohách III a IV a uvedou se v něm informace požadované v těchto vzorech. Zadavatelé nesmějí při vyžadování informací týkajících se ekonomických a technických požadavků na poskytovatele služeb uplatňovat pro jejich výběr nárok na žádné jiné podmínky než ty, které jsou uvedeny v čl. 31 a 32 (bod 13 přílohy III B, bod 13 přílohy III C a bod 12 přílohy III D).
2. Zadavatelé zašlou vyhlášení co nejrychleji a nejvhodnějším způsobem Úřadu pro úřední tisky Evropských společenství. V případě urychleného řízení uvedeného v článku 20 se vyhlášení zasílá dálnopisem, telegramem nebo faxem.
Vyhlášení uvedené v čl. 15 odst. 1 se zasílá co nejdříve po začátku každého rozpočtového roku.
Vyhlášení uvedené v čl. 16 odst. 1 se zasílá nejpozději čtyřicet osm dní po zadání dané zakázky nebo uzavření dané veřejné soutěže na určitý výkon.
3. Vyhlášení uvedená čl. 15 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 se zveřejňují v plném znění v Úředním věstníku Evropských společenství a v databance "TED" v úředních jazycích Společenství, přičemž závazné je pouze původní znění.
4. Vyhlášení uvedená čl. 15 odst. 2 a 3 se zveřejňují v plném znění v Úředním věstníku Evropských společenství a v databance "TED" v původním jazyce. Shrnutí důležitých prvků každého vyhlášení se zveřejňuje v ostatních úředních jazycích Společenství, přičemž závazné je pouze původní znění.
5. Úřad pro úřední tisky Evropských společenství zveřejňuje vyhlášení nejpozději 12 dní po jejich odeslání. V případě urychleného řízení uvedeného v článku 20 se tato lhůta zkracuje na pět dní.
6. Vyhlášení se nesmí zveřejnit v úředních věstnících nebo v tisku země zadavatele přede dnem odeslání Úřadu pro úřední tisky Evropských společenství; při zveřejnění se uvede tento den. Vyhlášení nesmí obsahovat jiné informace než ty, které jsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství.
7. Zadavatelé musí být schopni podat důkaz o dni odeslání.
8. Náklady na zveřejnění vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství nesou Společenství. Rozsah vyhlášení nesmí být větší než jedna strana Úředního věstníku, tedy přibližně 650 slov. Každé vydání Úředního věstníku, které obsahuje jedno nebo více vyhlášení, otiskne vzorové vyhlášení, podle kterého bylo zveřejňované vyhlášení vypracováno.
Článek 18
1. V otevřených řízeních nesmí být lhůta pro obdržení nabídek, kterou stanoví zadavatelé, kratší než 52 dní ode dne odeslání vyhlášení zakázky.
2. Lhůta pro obdržení nabídek stanovená v odstavci 1 může být zkrácena na 36 dní, pokud zadavatelé zveřejnili vyhlášení podle čl. 15 odst. 1 vypracované podle vzoru uvedeného v příloze III A v Úředním věstníku Evropských společenství.
3. Za předpokladu, že žádost byla podána včas, zadavatelé nebo příslušná místa jsou povinni odeslat poskytovatelům služeb zadávací a podpůrnou dokumentaci do šesti dnů po obdržení jejich žádosti.
4. Za předpokladu, že žádost byla podána včas, zadavatelé jsou povinni poskytnout další informace týkající se zadávací dokumentace do šesti dnů před uplynutím lhůty stanovené pro obdržení nabídek.
5. Pokud jsou zadávací dokumentace, podpůrná dokumentace a další informace příliš objemné na to, aby je bylo možno doručit ve lhůtách stanovených v odstavcích 3 nebo 4, nebo pokud je možno nabídku podat pouze po návštěvě místa nebo poprohlédnutí podpůrné dokumentace na místě, lhůty stanovené v odstavcích 1 a 2 se přiměřeně prodlouží.
Článek 19
1. V omezených a vyjednávacích řízeních ve smyslu čl. 11 odst. 2 nesmí být lhůta pro obdržení žádostí o účast stanovená zadavateli kratší než 37 dní ode dne odeslání vyhlášení.
2. Zadavatelé zároveň písemně vyzvou vybrané zájemce, aby podali svoje nabídky. Součástí výzvy je také zadávací dokumentace a podpůrná dokumentace. Výzva obsahuje alespoň tyto informace:
a) ve vhodných případech adresu služby, u které je možno vyžádat si zadávací a podpůrnou dokumentaci a lhůtu, do které je možno o ně požádat; rovněž částku a podmínky platby za tyto dokumenty;
b) lhůtu pro obdržení nabídek, adresu, na kterou musejí být zaslány a jazyk nebo jazyky, v nichž musí být vypracovány;
c) odkaz na zveřejnění vyhlášení zakázky;
d) označení dokumentů, které je nutno připojit, buď aby pomohly při ověřování skutečností, jež zájemce uvádí v souladu s čl. 17 odst. 1, nebo aby doplnily informace uvedené ve výše uvedeném článku za stejných podmínek jako informace uvedené v článcích 31 a 32;
e) kritéria pro zadání zakázky, pokud nejsou uvedena ve vyhlášení.
3. V omezených řízeních nesmí být lhůta pro obdržení nabídek stanovená zadavateli kratší než 40 dní ode dne odeslání písemné výzvy.
4. Lhůta pro obdržení nabídek stanovená v odstavci 3 může být zkrácena na 26 dní, pokud zadavatelé zveřejnili vyhlášení podle čl. 15 odst. 1 vypracované podle vzoru uvedeného v příloze III A v Úředním věstníku Evropských společenství.
5. Žádosti o účast v řízeních pro zadávání zakázek je možno podat dopisem, telegramem, dálnopisem, faxem nebo telefonem. Pokud se použije jiná forma než dopis, je nutno žádost potvrdit dopisem, který je třeba odeslat před uplynutím lhůty stanovené v odstavci 1.
6. Za předpokladu, že žádost byla podána včas, musí být dodatečné informace týkající se zadávací dokumentace dodány zadavateli nejpozději do šesti dnů před uplynutím lhůty stanovené pro obdržení nabídek.
7. Je-li možné nabídku podat pouze po návštěvě místa nebo po prohlédnutí podpůrné dokumentace na místě, lhůty stanovené v odstavcích 3 a 4 se přiměřeně prodlouží.
Článek 20
1. V případech, kdy lhůty stanovené v článku 19 jsou z důvodu naléhavosti neproveditelné, mohou zadavatelé stanovit tyto lhůty:
a) lhůtu pro obdržení žádostí o účast, jež nesmí být kratší než 15 dní ode dne odeslání vyhlášení;
b) lhůtu pro obdržení nabídek, která nesmí být kratší než 10 dní ode dne vyzvání k účasti.
2. Za předpokladu, že žádost byla podána včas, je nutno dodat další informace týkající se zadávací dokumentace nejpozději do 4 dnů před uplynutím lhůty stanovené pro obdržení nabídek.
3. Žádosti o účast na zakázkách a výzva k účasti musí být podány co nejrychlejšími komunikačními prostředky. Pokud jsou žádosti o účast podávány telegramem, dálnopisem, faxem nebo telefonem, musí být potvrzeny dopisem odeslaným před uplynutím lhůty stanovené v odstavci 1.
Článek 21
Zadavatelé mohou vyhlášení veřejných zakázek na služby, které nepodléhají požadavku na zveřejnění stanovenému touto směrnicí, zveřejnit v Úředním věstníku Evropských společenství.
Článek 22
Podmínky pro vypracování, předávání, obdržení, překlad, shromažďování a distribuci vyhlášení uvedené v článcích 15, 16 a 17 a statistických zpráv podle čl. 16 odst. 4 a článku 39 a nomenklaturu uvedenou v přílohách I A a B, jakož i odkazy ve vyhlášeních na určité položky nomenklatury v rámci kategorií služeb uvedených v těchto přílohách,je možno měnit v souladu s postupem stanoveným v čl. 40 odst. 3.
HLAVA VI
KAPITOLA 1
Obecná pravidla pro účast
Článek 23
Zakázky se zadávají na základě kritérií stanovených v kapitole 3 s přihlédnutím k článku 24 poté, co byla zadavateli potvrzena vhodnost poskytovatelů služeb, kteří nebyli vyloučeni podle článku 29 na základě kritérií uvedených v čl. 31 a 32.
Článek 24
1. Pokud je kritériem pro zadání zakázky ekonomicky nejvýhodnější nabídka, mohou zadavatelé brát v úvahu varianty, které podává uchazeč o veřejnou zakázku a které vyhovují minimálním požadavkům těchto zadavatelů. Zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež je třeba respektovat u variant a jakékoliv zvláštní požadavky pro jejich předložení. Ve vyhlášení uvedou, zda jsou varianty přípustné.
Zadavatelé nesmějí odmítnout podání variant pouze proto, že byly vypracovány s technickými specifikacemi definovanými odkazem na vnitrostátní normy provádějící evropské normy, na evropská technická schválení nebo na obecné technické specifikace uvedené v čl. 14 odst. 2 nebo odkazem na vnitrostátní technické specifikace uvedené v čl. 14 odst. 5 písm. a) a b).
2. Zadavatelé, kteří připustili varianty podle odstavce 1, nesmějí varianty odmítnout pouze z toho důvodu, že by to v případě úspěchu vedlo k zakázce na dodávky a ne na služby ve smyslu této směrnice.
Článek 25
V zadávací dokumentaci mohou zadavatelé požádat uchazeče o veřejnou zakázku, aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky zamýšlí zadat třetím stranám.
Tímto údajem není dotčena odpovědnost hlavního poskytovatele služeb.
Článek 26
1. Nabídky mohou podávat skupiny poskytovatelů služeb. Od těchto skupin nelze vyžadovat, aby vytvořily zvláštní právní formu, aby mohly podat nabídku; lze to však vyžadovat, pokud byla takové skupině zakázka zadána.
2. Zájemci nebo uchazeči o veřejnou zakázku, kteří podle právních předpisů členského státu, v němž jsou usazeni, mají právo poskytovat takové služby, nemohou být odmítnuti pouze proto, že podle právních předpisů členského státu, v němž se zakázka zadává, by museli být buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
3. Na právnických osobách může být požadováno, aby ve své nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odbornou kvalifikaci osob, které budou zodpovídat za provádění služeb.
Článek 27
1. V omezených a vyjednávacích řízeních vybírají zadavatelé ze zájemců majících kvalifikaci vyžadovanou články 29 až 35 ty, které vyzvou k podání nabídky nebo k jednání, na základě poskytnutých informací týkajících se postavení poskytovatele služeb, jakož i informací a formalit nutných pro hodnocení minimálních požadavků ekonomické a technické povahy.
2. Pokud zadávají zadavatelé zakázku v omezeném řízení, mohou stanovit rozsah počtu poskytovatelů služeb, které zamýšlejí vyzvat. V tomto případě se rozsah uvede ve vyhlášení zakázky. Rozsah se určuje podle povahy služby, která má být poskytnuta. Musí obsahovat nejméně pět a nejvýše dvacet poskytovatelů služeb.
V každém případě musí být počet zájemců vyzvaných k účasti dostatečný, aby zajistil skutečnou soutěž.
3. Pokud zadají zadavatelé zakázku ve vyjednávacím řízení uvedeném v čl. 11 odst. 2, nesmí být počet zájemců přizvaných k jednání menší než tři za předpokladu, že je dostatečný počet vhodných zájemců.
4. Členské státy zajistí, aby zadavatelé zasílali výzvy, aniž by se dopouštěli diskriminace vůči příslušníkům jiných členských států, kteří splňují potřebné požadavky, a to za stejných podmínek jako svým státním příslušníkům.
Článek 28
1. Zadavatel může uvést v zadávací dokumentaci nebo může být zavázán členským státem, aby tak učinil, orgán nebo orgány, od nichž může uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu nebo v místě, kde se má služba poskytovat a které se týkají služeb prováděných na místě během realizace zakázky.
2. Zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče nebo ty, kteří se účastní zakázkového řízení, aby prokázali, že při vypracovávání nabídky vzali na vědomí povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde se má služba poskytovat. Tím není dotčeno použití článku 37 týkajícího se prověřování mimořádně nízkých nabídek.
KAPITOLA 2
Kvalitativní kritéria výběru
Článek 29
Z účasti v soutěži o veřejnou zakázku může být vyloučen kterýkoliv poskytovatel služeb:
a) na nějž byl prohlášen konkurz nebo je v likvidaci, jehož podnikání podléhá soudní správě nebo je podle vnitrostátních právních předpisů v podobné situaci;
b) který je jako dlužník účastníkem řízení o prohlášení konkurzu, řízení o návrhu na zrušení, řízení o uvalení soudní správy, řízení o návrhu na povolení vyrovnání nebo se podle vnitrostátních právních předpisů nachází v podobném řízení;
c) který byl pravomocně odsouzen pro trestný čin související s jeho podnikáním;
d) který se dopustil vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno;
e) který nesplnil povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení podle právních předpisů státu, v němž je usazen, nebo podle právních předpisů státu zadavatele;
f) který nesplnil povinnosti vztahující se k placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž je usazen, nebo podle právních předpisů státu zadavatele;
g) který se dopustil vážného zkreslení při poskytování informací, které mohou být podle této kapitoly požadovány.
Pokud zadavatel vyžaduje od poskytovatele služeb důkaz, že se na něj nevztahuje žádný z případů uvedených v písmenech a), b), c), e) nebo f), přijme jako dostatečný důkaz:
- pro písmena a), b) nebo c) předložení výpisu ze "soudního spisu" nebo, pokud to není možné, rovnocenného dokladu vydaného příslušným soudním nebo správním orgánem ve státě původu nebo ve státě, z něhož osoba pochází, jenž dokazuje, že tyto požadavky byly splněny,
- pro písmena e) a f) osvědčení vydané příslušným orgánem v daném členském státě.
Pokud daná země nevydává tyto doklady nebo tato osvědčení, mohou být nahrazeny přísežným prohlášením dané osoby před soudním nebo správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní nebo obchodní institucí v zemi původu nebo v zemi, odkud výše uvedená osoba pochází.
Členské státy určí ve lhůtě stanovené v článku 44 orgány a jiné subjekty oprávněné vydávat tyto doklady nebo osvědčení a neprodleně o tom informují ostatní členské státy a Komisi.
Článek 30
1. Pokud musí mít zájemci nebo uchazeči určité oprávnění nebo musí být členy určité organizace v jejich zemi, aby mohli provádět danou službu, může zadavatel požadovat, aby prokázali, že toto oprávnění či členství mají.
2. Zájemce nebo uchazeč může být požádán podle odstavce 3, aby doložil, že je zapsán v profesním nebo obchodním rejstříku nebo poskytl přísežné prohlášení nebo osvědčení.
3. Jedná se o tyto profesní a obchodní rejstříky či prohlášení nebo osvědčení:
- v Belgii "registre du commerce - Handelsregister" a "ordres professionels - Beroepsorden",
- v Dánsku "Erhvervsregistret Selskabsstyrelsen",
- v Německu "Handelsregister", "Handwerksrolle" a "Vereinsregister",
- v Řecku může být poskytovatel služby požádán, aby poskytl prohlášení o výkonu daného povolání pod přísahou před notářem; v případech poskytování služeb ve výzkumu uvedených v příloze I A upravených vnitrostátními právními předpisy, profesní rejstřík "Μητρώο Μελετηώυ" a "Μητρώο Γραφειω Μελετών";
- ve Španělsku "Registro Central de Empresas Consultoras y de Servicios del Ministerio de Economía y Hacienda",
- ve Francii "registre du commerce" a "répertoire des métiers",
- v Itálii "Registro della Camera di commercio industria, agricoltura e artigianato", "Registro delle commissioni provinciali per ĺartigianato" nebo "Consiglio nazionale degli ordini professionali",
- v Lucembursku "registre aux firmes" a "rôle de la Chambre des métiers",
- v Nizozemsku "Handelsregister",
- v Portugalsku "Registro nacional das Pessoas Colectivas",
- ve Spojeném království a Irsku může být poskytovatel služeb požádán, aby předložil osvědčení od "Registrar of Companies" nebo "Registrar of Friendly Societies" nebo, pokud nemá toto osvědčení, osvědčení potvrzující, že dotyčná osoba přísežně prohlásila, že se zabývá danou profesí ve státě, v němž je usazena, na určitém místě a pod danou obchodní firmou.
Článek 31
1. Důkaz o finančním a hospodářském postavení poskytovatele služby může být zpravidla opatřen jedním nebo několika níže uvedenými způsoby:
a) příslušným prohlášením bank nebo pojištěním odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;
b) předložením účetních rozvah nebo výpisů z účetních rozvah poskytovatele služby, jestliže je zveřejnění účetní rozvahy požadováno podle předpisů upravujících obchodní společnosti v zemi, v níž je poskytovatel služby usazen;
c) výkazem celkového obratu podniku a obratu služeb, kterých se zakázka týká, za poslední tři účetní roky.
2. Zadavatelé ve vyhlášení nebo ve výzvě k účasti uvedou, který způsob nebo které způsoby uvedené v odstavci 1 si vybrali a jaké jiné doklady mají být předloženy.
3. Pokud z jakéhokoli oprávněného důvodu nemůže poskytovatel služby poskytnout doklady požadované zadavatelem, může doložit své hospodářské a finanční postavení jakýmkoli jiným dokladem, který zadavatel považuje za vhodný.
Článek 32
1. Schopnost poskytovatelů služeb poskytovat služby se může hodnotit zejména s ohledem na jejich dovednosti, výkonnost, zkušenosti a spolehlivost.
2. Technickou způsobilost poskytovatele služby je možno doložit jedním nebo více níže uvedenými způsoby, podle povahy, množství a účelu služeb, které se mají poskytovat:
a) vzděláním a odbornou kvalifikací poskytovatele služby a/nebo vedení podniku, zejména osoby nebo osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb;
b) seznamem hlavních služeb poskytnutých za poslední tři roky s uvedením částek, dat a jmen soukromých či veřejných příjemců poskytnutých služeb;
- pokud byly služby poskytnuty zadavatelům veřejných zakázek, je třeba, aby doložená osvědčení byla vydána nebo podepsána příslušným zadavatelem,
- pokud se jednalo o soukromé zákazníky, je třeba, aby provedení služby zákazník doložil nebo pokud to není možné, je třeba prohlášení poskytovatele služby o tom, že služba byla poskytnuta;
c) přehledem techniků nebo technických útvarů, na něž se smluvní strana obrací, ať už patří k poskytovateli služby či nikoli, zvláště těch, kteří jsou zodpovědní za řízení jakosti;
d) přehledem průměrného počtu zaměstnanců poskytovatele služeb za rok a počet řídicích pracovníků za poslední tři roky;
e) přehledem nástrojů, vybavení provozu a technického vybavení, jež má poskytovatel služby k dispozici pro provádění služeb;
f) popisem opatření poskytovatele služeb, jimiž zajišťuje jakost, a jeho vybavení pro studium a výzkum;
g) pokud jsou služby, které mají být poskytovány náročné nebo jsou výjimečně požadovány pro zvláštní účel, provede zadavatel nebo jeho jménem příslušný orgán země, v níž je poskytovatel služby usazen, se souhlasem tohoto orgánu kontrolu technického vybavení poskytovatele služby a je-li to nezbytné, také jeho vybavení pro studium a výzkum a kontrolu opatření, jimiž je zajišťována jakost služeb;
h) uvedením rozsahu části zakázky, kterou poskytovatel služeb zamýšlí zadat třetí straně.
3. Zadavatel uvede ve vyhlášení nebo ve výzvě k účasti, které doklady vyžaduje.
4. Rozsah informací uvedených v článku 31 a v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku se musí omezit na předmět zakázky; zadavatelé přitom musí vzít v úvahu oprávněné zájmy poskytovatelů služeb na ochraně jejich technického nebo obchodního tajemství.
Článek 33
Pokud zadavatelé vyžadují předložení osvědčení vydaného nezávislými subjekty za účelem potvrzení, že poskytovatel služeb splňuje určité normy pro zajištění jakosti, odkážou na systém zajištění jakosti na základě evropských norem řady EN 29000, schválených orgány v souladu s řadou evropských norem EN 45000. Osvědčení se stejnou platností od subjektů z členských států musí být rovněž uznána. Musí být přijaty i jiné důkazy o opatřeních pro zajištění jakosti od poskytovatelů služeb, kteří nemají možnost si tato osvědčení opatřit nebo je získat v daných lhůtách.
Článek 34
V rámci článků 29 až 32 může zadavatel vyzvat poskytovatele služeb, aby předložená osvědčení a dokumenty doplnil nebo je objasnil.
Článek 35
1. Členské státy, které mají úřední seznamy uznaných poskytovatelů služeb, jsou povinny tyto seznamy upravit podle čl. 29 písm. a) až d) a g) a článků 30, 31 a 32.
2. Poskytovatelé služeb uvedení v úředních seznamech mohou pro každou zakázku předložit zadavateli osvědčení o registraci vydané příslušným orgánem. Toto osvědčení obsahuje ověření, na základě kterého jsou registrováni v seznamu, a zatřídění v tomto seznamu.
3. Osvědčená registrace v úředních seznamech poskytovatelů služeb u příslušných orgánů zakládá u zadavatelů z jiných členských států domněnku, že poskytovatelé služeb jsou vhodní pro práce odpovídající jejich zařazení pouze ve smyslu čl. 29 písm. a) až d) a g), článek 30, čl. 31 písm. b) a c) a čl. 32 písm. a).
Informace, které lze vyvodit ze zápisu v úředních seznamech, nelze zpochybnit. Avšak pokud jde o platby příspěvků na sociální zabezpečení, je možno vyžadovat dodatečné potvrzení od každého registrovaného poskytovatele služeb při každém zadávání zakázky.
Zadavatelé z jiných členských států použijí výše uvedená ustanovení pouze ve prospěch poskytovatelů služeb, kteří jsou usazeni v členském státu vlastnícím úřední seznam.
4. Pro registraci poskytovatelů služeb z jiných členských států v úředním seznamu se už nepožadují další důkazy a prohlášení než ty, které se vyžadují na poskytovatelích služeb vlastního státu, a v každém případě pouze ty, které jsou uvedeny v článcích 29 až 33.
5. Členské státy, které vlastní úřední seznamy, sdělí jiným členským státům adresu subjektu, jemuž je možno poslat žádost o registraci.
KAPITOLA 3
Kritéria pro zadání zakázek
Článek 36
1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy o výkonu určitých služeb, jsou kritéria, na nichž zakládají zadavatelé zadání zakázky, tato:
a) pokud je zakázka zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, různá kritéria podle zakázky: například jakost, technický přínos, estetické a funkční vlastnosti, technická pomoc a servis, den dodání, dodací lhůta a lhůta pro dokončení, cena, nebo
b) pouze nejnižší cena.
2. Pokud se má zakázka zadat ekonomicky nejvýhodnější nabídce, uvede zadavatel v zadávací dokumentaci nebo ve vyhlášení zakázky všechna kritéria, která zamýšlí při zadání zakázky uplatnit; pokud je to možné, v sestupném pořadí podle důležitosti.
Článek 37
Pokud se pro danou zakázku zdají být nabídky mimořádně nízké v poměru k službám, jež se mají poskytovat, zadavatel předtím, než tyto nabídky odmítne, písemně požádá o podrobnosti jednotlivých prvků nabídky, které považuje za relevantní, a ověří tyto základní prvky s ohledem na obdržené vysvětlení.
Zadavatel může vzít v úvahu vysvětlení, která jsou zdůvodněna objektivními příčinami včetně hospodárnosti služby nebo zvoleného technického řešení, nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč o veřejnou zakázku k dispozici pro poskytování služby nebo jedinečnost služby navrhované uchazečem.
Pokud dokumentace vztahující se k zakázce umožňuje zadání zakázky za nejnižší nabídnutou cenu, zadavatel musí sdělit Komisi odmítnutí nabídek, které považuje za příliš nízké.
HLAVA VII
Závěrečná ustanovení
Článek 38
Počítání lhůt se provádí v souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny [11].
Článek 39
1. Za účelem zhodnocení výsledků užití této směrnice zašlou členské státy Komisi statistickou zprávu o zakázkách na služby zadané zadavateli nejpozději do 31. října 1995 za předchozí rok a poté do 31. října každý druhý rok.
2. Tato zpráva uvede alespoň počet a hodnotu zakázek zadaných každým zadavatelem nebo kategorií zadavatelů nad prahovou hodnotou, dále rozdělené, pokud je to možné, podle kategorie služby a státní příslušnosti poskytovatele služby, jemuž je zakázka zadána, a v případě vyjednávacího řízení dále rozdělené v souladu s článkem 11, a uvede počet a hodnotu zakázek zadaných každému členskému státu a třetím zemím.
3. Komise určí v souladu s postupem stanoveným v čl. 40 odst. 3 povahu jakýchkoli dalších statistických informací, které se vyžadují podle této směrnice.
Článek 40
1. Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený rozhodnutím 71/306/EHS.
2. Pokud jde o telekomunikační služby spadající do kategorie 5 přílohy I A, je Komisi nápomocen také Poradní výbor pro zakázky v odvětví telekomunikací zřízený směrnicí 90/531/EHS.
3. Odkazuje-li se na postup stanovený v tomto odstavci předloží zástupce Komise výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu, pokud je to nezbytné, hlasováním ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci.
Stanovisko je uvedeno do zápisu; kromě toho má každý členský stát právo požádat, aby byl v tomto zápisu uveden jeho postoj.
Komise přihlíží co nejvíce ke stanovisku výboru. Sdělí výboru způsob, jakým vzala toto stanovisko na vědomí.
4. Výbory uvedené v odstavcích 1 a 2 přezkoumají na podnět Komise nebo na žádost členského státu všechny otázky týkající se použití této směrnice.
Článek 41
V článku 1 směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce [12] se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že pokud jde o postupy při zadávání zakázek, na které se vztahují směrnice 71/305/EHS, 77/62/EHS a 92/50/EHS(*), rozhodnutí zadavatelů mohou být účinně přezkoumána, a to zejména co nejdříve v souladu s podmínkami stanovenými v dalších článcích, zejména v čl. 2 odst. 7, pokud taková rozhodnutí porušila právní předpisy Společenství upravující zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy, které je provádějí.
* Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 1."
Článek 42
1. "c) prahová hodnota vyjádřená v národních měnách a prahová hodnota dohody GATT vyjádřená v ECU se s účinkem od 1. ledna l988 v zásadě revidují každé dva roky. Výpočet těchto hodnot je založen na průměrných denních hodnotách těchto měn vyjádřených v ECU a ECU vyjádřené v ZPČ za 24 měsíců končících posledním srpnovým dnem, který bezprostředně předchází revizi 1. ledna. Tyto hodnoty se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství začátkem listopadu."
2. "2. a) Prahová hodnota vyjádřená v národních měnách se s účinkem od 1. ledna l992 v zásadě reviduje každé dva roky. Výpočet těchto hodnot je založen na průměrných denních hodnotách těchto měn vyjádřených v ECU za 24 měsíců končících posledním srpnovým dnem, který bezprostředně předchází revizi 1. ledna. Tyto hodnoty se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství začátkem listopadu.
b) Metodu výpočtu stanovenou v písmenu a) na návrh Komise přezkoumá Poradní výbor pro veřejné zakázky v zásadě dva roky po jejím počátečním použití."
Článek 43
Nejpozději tři roky po uplynutí lhůty stanovené pro dosažení souladu s touto směrnicí přezkoumá Komise v úzké spolupráci s výbory uvedenými v čl. 40 odst. 1 a 2 způsob použití této směrnice včetně vlivu jejího použití na zadávání zakázek na služby uvedené v příloze I A a ustanovení o technických normách. Komise zhodnotí zvláště možnosti plného použití směrnice při zadávání zakázek na jiné služby uvedené v příloze I B a vlivu poskytování služeb domácími zdroji na účinné otevření trhu v oblasti zadávání veřejných zakázek. Komise podle toho podá nezbytné návrhy na náležité úpravy směrnice.
Článek 44
1. Členské státy uvedou v platnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. července 1993. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Přijímají-li členské státy tato opatření, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních vnitrostátních právních a správních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 45
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 18. června 1992.