NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 244/2009
ze dne 18. března 2009,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign nesměrových světelných zdrojů pro domácnost
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnic Rady 92/42/EHS a Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2005/32/ES Komise určuje požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodejů, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Čl. 16 odst. 2 první odrážka směrnice 2005/32/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu zavede prováděcí opatření týkající se výrobků pro osvětlení v domácnostech.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty výrobků pro osvětlení obvykle používaných v domácnostech. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami ze Společenství i třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny na internetové stránce Evropské komise EUROPA.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Společenství bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán (např. pro osvětlení v domácnostech).
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení místností v domácnostech prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a u kterých je to jasně uvedeno v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody, by předmětem tohoto nařízení být měly.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují energie spotřebovaná ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Roční spotřeba elektrické energie související s výrobky, jež jsou předmětem tohoto nařízení, se ve Společenství odhaduje na 112 TWh v roce 2007, což odpovídá 45 Mt emisí CO2. Bez přijetí zvláštních opatření naroste podle předpovědi tato spotřeba v roce 2020 na 135 TWh. Přípravné studie ukázaly, že spotřebu elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení lze výrazně omezit.
(9)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, v roce 2007 činily 2,9 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 3,1 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
Přestože je obsah rtuti v kompaktních zářivkách považován za významný environmentální aspekt, je vhodné, aby byl upraven podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (2).
Stanovení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů podléhajících tomuto nařízení povede ke snížení celkových emisí rtuti.
(10)
Aby byla zajištěna minimalizace potenciálních rizik pro životní prostředí a lidské zdraví, která kompaktní zářivky představují v případě náhodného rozbití či na konci životnosti, měl by být plně uplatňován čl. 10 odst. 1 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (3).
(11)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(12)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Společenství snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(13)
Díky tomuto nařízení by měly energeticky účinné výrobky, na něž se toto nařízení vztahuje, najít širší uplatnění na trhu, což by podle odhadů vedlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 39 TWh ve srovnání s předpokládanou spotřebou energie ve stejném roce v případě, že by nebyla zavedena žádná opatření v oblasti ekodesignu.
(14)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména by výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektřiny ve fázi používání výrobku měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení.
(15)
Postupný vstup požadavků na ekodesign v platnost by měl výrobcům poskytnout dostatečný časový rámec pro příslušnou změnu designu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných fází by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i dopady nákladů na koncové uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(16)
Měření příslušných parametrů výrobků by měla být prováděna s ohledem na všeobecně uznávané moderní metody měření; výrobci mohou používat harmonizované normy zavedené podle článku 10 směrnice 2005/32/ES, jakmile budou dány k dispozici a zveřejněny pro daný účel v Úředním věstníku Evropské unie.
(17)
V souladu s článkem 8 směrnice 2005/32/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(18)
Pro snazší kontrolu shody by měli výrobci poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v přílohách V a VI směrnice 2005/32/ES, pokud se takové údaje vztahují k požadavkům stanoveným tímto nařízením.
(19)
Kromě právně závazných požadavků by mělo k zajištění široké dostupnosti údajů a k usnadnění přístupu k údajům přispět i určení orientačních referenčních hodnot nejlepších dostupných technologií pro výrobky podléhající tomuto nařízení. Tímto způsobem lze dále usnadnit integraci osvědčených technologií designu pro zlepšení vlivu životního cyklu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí.
(20)
Při přezkumu tohoto opatření by měla být věnována zvláštní pozornost vývoji prodeje světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem ověřit, že se nepoužívají pro účely všeobecného osvětlení, rozvoji nových technologií, jako jsou elektroluminiscenční diody (LED), a proveditelnosti stanovení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy „A“ podle definice ve směrnici Komise 98/11/ES ze dne 27. ledna 1998, kterou se provádí směrnice Rady 92/75/EHS, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích zdrojů světla pro domácnost (4).
(21)
Požadavky obsažené v tomto opatření umožňují, aby halogenové žárovky s objímkami G9 a R7s zůstaly na trhu po omezené časové období, čímž se uznává, že jsou potřebné proto, aby se mohly používat ve stávajících zásobách svítidel, aby se předcházelo nepatřičným nákladům pro spotřebitele a aby byl výrobcům poskytnut čas k vývoji svítidel určených pro účinnější technologie osvětlení.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2005/32/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění nesměrových světelných zdrojů pro domácnost na trh, včetně případů, kdy jsou na trh uváděny pro použití mimo domácnosti nebo jsou zabudovány do jiných výrobků. Dále také stanoví požadavky na informace o výrobku u světelných zdrojů pro zvláštní účely.
Požadavky uvedené v tomto nařízení se nepoužijí pro tyto světelné zdroje pro domácnost a pro zvláštní účely:
a)
světelné zdroje s těmito souřadnicemi barvy x a y:
-
x 0,200 nebo x 0,600
-
y - 2,3172 x2 + 2,3653 x - 0,2800 nebo
y - 2,3172 x2 + 2,3653 x - 0,1000;
b)
směrové světelné zdroje;
c)
světelné zdroje se světelným tokem nižším než 60 lumenů nebo vyšším než 12 000 lumenů;
d)
světelné zdroje, které mají:
-
nejméně 6 % celkového záření rozsahu 250-780 nm v rozsahu 250-400 nm,
-
vrchol záření mezi 315-400 nm (UVA) nebo 280-315 nm (UVB);
e)
zářivky bez integrovaného předřadníku;
f)
vysoce intenzivní výbojky;
g)
žárovky s paticemi E14, E27, B22, B15 s napětím nižším nebo rovným 60 voltům a bez integrovaného transformátoru ve fázích 1-5 podle článku 3.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené ve směrnici 2005/32/ES. Použijí se též tyto definice:
1)
„osvětlením místnosti v domácnosti“ se rozumí plné nebo částečné osvětlení místnosti v domácnosti prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru;
2)
„světelným zdrojem“ se rozumí zdroj vyrobený za účelem produkce optického záření, obvykle viditelného, včetně všech dalších součástí nezbytných pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz světelného zdroje nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
3)
„světelným zdrojem pro domácnost“ se rozumí světelný zdroj určený pro osvětlení místnosti v domácnosti; pojem nezahrnuje světelné zdroje pro zvláštní účely;
4)
„světelným zdrojem pro zvláštní účely“ se rozumí světelný zdroj, který není určen k osvětlení místnosti v domácnosti kvůli svým technickým parametrům nebo proto, že je nevhodnost pro osvětlení místnosti v domácnosti uvedena v příslušných informacích o výrobku;
5)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
6)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
7)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může, ale nemusí obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
8)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
9)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny. Halogenové žárovky se dodávají s integrovaným napájecím zdrojem nebo bez něj;
10)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
11)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se dodávají s integrovaným předřadníkem nebo bez něj;
12)
„předřadníkem“ se rozumí zařízení, které slouží k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, je-li zapojeno do obvodu mezi napájecí zdroj a jednu či více výbojek. Může obsahovat také prostředky k přeměně napájecího napětí, stmívání světelného zdroje, korekci účiníku a sám o sobě či v kombinaci se startérem může zajišťovat nezbytné podmínky pro nastartování světelného zdroje (světelných zdrojů). Předřadník může být integrovaný do světelného zdroje nebo externí;
13)
„napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které je určeno k přeměně střídavého proudu ze síťového vstupu na výstupní stejnosměrný proud nebo jiný výstupní střídavý proud;
14)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí výrobek s paticí složený ze zářivky a veškerých dalších součástí nezbytných pro nastartování a stabilní provoz této zářivky, který nelze rozebrat bez trvalého poškození;
15)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
16)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
17)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zařízení v pevné fázi sestávající z přechodu PN, které při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
18)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jednu nebo více LED.
Pro účely příloh II až IV se použijí také definice uvedené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Nesměrové světelné zdroje pro domácnost musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v příloze II.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2009,
2. fáze: 1. září 2010,
3. fáze: 1. září 2011,
4. fáze: 1. září 2012,
5. fáze: 1. září 2013,
6. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, použije se i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2009:
U světelných zdrojů pro zvláštní účely se na obalu a ve všech druzích informací o výrobku, s nimiž je světelný zdroj uváděn na trh, jasně a výrazně uvedou tyto informace:
a)
jejich zamýšlený účel a
b)
skutečnost, že nejsou vhodné pro osvětlení místnosti v domácnosti.
V souboru technické dokumentace vypracované pro účely posouzení shody podle článku 8 směrnice 2005/32/ES se uvede seznam (případných) technických parametrů, díky nimž je světelný zdroj svým designem určen konkrétně pro zvláštní účel uvedený na obalu.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2005/32/ES je systém interní kontroly designu uvedený v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2005/32/ES musí soubor technické dokumentace obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s přílohou II částí 3 tohoto nařízení.
Článek 5
Ověřovací postup pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2005/32/ES použijí orgány členských států u požadavků uvedených v příloze II tohoto nařízení ověřovací postup popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost je Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledek tohoto přezkumu konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. března 2009.