Nařízení Komise (ES) č. 213/2001
ze dne 9. ledna 2001,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o metody analýzy a hodnocení jakosti mléka a mléčných výrobků, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2771/1999 a (ES) č. 2799/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na články 10 a 15 a čl. 26 odst. 3, čl. 29 odst. 1 a čl. 31 odst. 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) nařízení Komise (EHS) č. 1216/68, (EHS) č. 3942/92, (ES) č. 86/94, (ES) č. 2721/95, (ES) č. 1080/96, (ES) č. 1081/96, (ES) č. 1082/96, (ES) č. 1854/96, (ES) č. 880/98 a (ES) č. 1459/98, jejichž plné názvy jsou uvedeny v příloze XXVI tohoto nařízení, stanoví referenční a rutinní metody pro analýzu a hodnocení jakosti mléka a mléčných výrobků, jakož i předmět těchto metod a pravidla jejich používání. Z důvodu přehlednosti a ve snaze poskytnout hospodářským subjektům v tomto odvětví jednotný soubor uvedených metod a pravidel pro jejich používání je třeba výše uvedená nařízení přepracovat a sloučit do jediného znění. Z téhož důvodu je nezbytné změnit nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou [2], a nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto odstředěného sušeného mléka [3], a to tak, že jejich přílohy týkající se metod analýzy se začlení do tohoto nařízení;
(2) složení a jakostní znaky mléka a mléčných výrobků stanovené v rámci režimů zavedených nařízením (ES) č. 1255/1999 musí být validovány, neboť je nutné zajistit, aby plně odpovídaly stanoveným požadavkům;
(3) často se uvádí, že referenčními metodami, jež se mají pro uvedenou validaci používat, jsou metody, které zveřejňují mezinárodní organizace jako jsou CEN, IDF, ISO a AOAC International a které tyto organizace pravidelně aktualizují. V některých případech se stanoví referenční metoda Společenství, zatímco v jiných případech právní předpisy Společenství žádnou referenční metodu nestanoví. Má-li být zajištěno jednotné používání referenčních metod, je nezbytné každý rok vypracovat seznam referenčních metod a stanovit, že lze používat pouze metody uvedené v tomto seznamu;
(4) používání rutinních metod nesmí být vyloučeno, a proto je třeba stanovit podmínky pro jejich používání;
(5) rovněž je třeba stanovit společné metody s cílem zavést jednotnou praxi při hodnocení výsledků analýz. Totéž platí pro organoleptické hodnocení dotyčných produktů a pro přezkoumávání výsledků, které byly napadeny;
(6) pro některé analýzy v současnosti neexistují žádné mezinárodně uznávané referenční metody, jež byly validovány; z tohoto důvodu nejsou k dispozici žádné informace o tom, že by jednotlivé laboratoře dosahovaly při analýzách odlišných výsledků. Proto je třeba stanovit v rámci Společenství metody, které byly validovány podle pravidel stanovených na mezinárodní úrovni a které by se používaly jako metody referenční;
(7) nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě jemného pečiva, zmrzliny a jiných potravin [4], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 635/2000 [5], stanoví, že za určitých okolností se do smetany, másla a zahuštěného másla přidávají stopovací látky, aby bylo zajištěno správné konečné použití těchto produktů. Vzhledem k tomu, že používání stopovacích látek je pro řádné fungování režimu důležité a že všechny hospodářské subjekty, na které se daný režim vztahuje, musí mít zajištěno rovné zacházení, je třeba v rámci možností zavést obecné metody pro zjišťování některých z těchto stopovacích látek;
(8) do zahuštěného másla musí být stopovací látky přidávány pod dohledem, a to podle nařízení Komise (EHS) č. 3143/85 ze dne 11. listopadu 1985 o prodeji intervenčního másla, které je určeno k přímé spotřebě ve formě zahuštěného másla, za snížené ceny [6], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 101/1999 [7], podle nařízení Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství [8], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 124/1999 [9], a podle nařízení (ES) č. 2571/97. Bezvýhradné plnění požadavků týkajících se přidávání stopovacích látek do zahuštěného másla je nezbytné proto, aby se zabránilo využívání tohoto produktu k jiným účelům. Proto je třeba stanovit obecnou metodu pro zjišťování těchto stopovacích látek;
(9) podle článku 9 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být poskytnuta podpora pro soukromé skladování sýrů vyráběných z ovčího mléka. Podle článku 31 téhož nařízení lze pro tyto produkty poskytnout zvláštní náhradu. Sýry vyráběné z ovčího mléka, kozího mléka, buvolího mléka a ze směsí ovčího, kozího a buvolího mléka mohou být do Společenství dováženy z některých třetích zemí za preferenčních podmínek. Vzhledem k výše uvedeným ustanovením je třeba vhodnými kontrolními postupy ověřit, zda se do dotyčných produktů nepřidává kravské mléko. Z tohoto důvodu je nezbytné stanovit referenční metodu Společenství ke zjištění kravského mléka, aniž je dotčeno použití rutinních metod, pakliže splňují určitá kritéria;
(10) podle nařízení Komise (EHS) č. 2921/90 ze dne 10. října 1990 o podpoře výroby kaseinu a kaseinátů z odstředěného mléka [10], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2654/1999 [11], musí být stanovena nepřítomnost koliformních bakterií. Mezinárodně uznávanou referenční metodou pro zjišťování koliformních bakterií v mléce a mléčných výrobcích je mezinárodní norma IDF 73A:1985. Tato norma je však použitelná pouze v upravené podobě na zjišťování koliformních bakterií v určitém množství produktu.. Proto se pro zjišťování koliformních bakterií stanoví referenční metoda Společenství založená na uvedené normě;
(11) nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [12], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 254/2000 [13], stanoví různé celní sazby pro krmné směsi čísla 2309 celního sazebníku podle obsahu mléčných výrobků. Má-li být zajištěno jednotné používání příslušných pravidel, je třeba stanovit metodu analýzy ke zjištění obsahu laktosy, která bude povinná pro všechny členské státy, a za tímto účelem zvolit určitou obecně uznávanou metodu;
(12) nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že máslo a sušené odstředěné mléko určené k intervenci, jakož i sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo musí splňovat určité požadavky na jakost. Proto je třeba stanovit referenční metody, které umožní zjistit, zda jsou tyto požadavky plněny;
(13) provádění některých metod zavedených poprvé tímto nařízením vyžaduje určitou dobu na přizpůsobení; proto je třeba jejich používání odložit;
(14) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast použití
Toto nařízení stanoví pravidla pro používání metod chemické, fyzikální a mikrobiologické analýzy a pro organoleptické hodnocení mléka a mléčných výrobků v rámci režimů stanovených ve společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky, kterou zavádí nařízení (ES) č. 1255/1999. Některé z těchto metod toto nařízení stanoví.
Článek 2
Seznam metod
1. Seznam referenčních metod použitelných pro analýzy uvedené v článku 1 je uveden v příloze I tohoto nařízení.
2. Komise aktualizuje uvedený seznam nejméně jednou za rok postupem podle článku 42 nařízení (ES) č. 1255/1999.
Článek 3
Rutinní metody
Pro analýzy stanovené právními předpisy Společenství lze používat rutinní metody za předpokladu, že jsou patřičně kalibrovány a pravidelně kontrolovány porovnáním s referenční metodou.
Postup popsaný v příloze II lze použít k ověření výsledků získaných rutinními metodami, jež jsou blízké mezním hodnotám stanoveným v dotyčných nařízeních.
V případě sporu jsou rozhodující výsledky získané referenční metodou.
Článek 4
Validace referenčních metod
1. Referenční metody jsou validovány za přepokladu, že splňují předem stanovená kritéria přesnosti, pokud jde o mezní hodnotu opakovatelnosti a reprodukovatelnosti.
2. Jestliže referenční metody stanovené v dotyčných nařízeních nejsou validovány, členské státy stanoví prozatímní mezní hodnotu reprodukovatelnosti.
Tato mezní hodnota se zjistí postupem stanoveným v příloze III písm. b). Po dobu 18 měsíců následujících po vstupu tohoto nařízení v platnost však mohou členské státy používat jiný rovnocenný postup.
Dodržování mezní hodnoty se ověřuje nejméně jednou za rok.
3. Pokud výsledky používání validovaných referenčních metod nebo metod s prozatímními hodnotami přesnosti ukáží, že některá mezní hodnota byla překročena, pro stanovení kritické odchylky od dotyčné mezní hodnoty se použije metoda hodnocení výsledků analýzy popsaná v příloze IV.
Článek 5
Přípustnost výsledků analýz
1. Analýzy se provádějí v laboratořích, které používají metodu vnitřní kontroly jakosti v souladu s metodou popsanou v příloze V písm. a) nebo rovnocennou metodou splňující stejné požadavky.
V laboratoři musí být k dispozici k nahlédnutí podrobný popis používané metody..
2. Laboratoře stanoví vlastní vnitřní normy přesnosti v rámci jedné zkoušky pro všechny metody podle:
a) metody popsané v příloze V písm. b), nebo
b) metody, která byla validována a zveřejněna,se stanovenou opakovatelností.
Dodržování mezní hodnoty reprodukovatelnosti musí být ověřováno nejméně jednou za rok postupem uvedeným v příloze III, písm. a).
Druhý pododstavec se nepoužije, pokud se laboratoř během dotyčného roku účastnila programu zkoušek odborné způsobilosti.
3. Laboratorní zprávy o výsledcích analýz musí obsahovat dostatečné údaje, které umožní hodnocení výsledků podle přílohy IV a přílohy VIII.
4. Výsledky analýzy se považují za přípustné, pokud byly získány v souladu s kritérii přijatelnosti popsanými v metodě interní kontroly jakosti uvedené v odstavci 1 a s interními normami přesnosti uvedenými v odstavci 2.
Článek 6
Organoleptické hodnocení
1. Pokud jde o máslo, práce posuzovatelů a spolehlivost výsledků se ověřují pomocí metod uvedených v příloze VI. posuzovatel. Metoda popsaná v příloze VII se použije jako referenční metoda pro organoleptické hodnocení..
2. Pokud jde o mléko a mléčné výrobky jiné než máslo, členské státy použijí jako referenční metodu pro organoleptické hodnocení buď normu IDF 99C/1997 nebo jiné srovnatelné metody, které sdělí Komisi.
Metody popsané v příloze VI mohou být použity pro ověření práce posuzovatelů a spolehlivosti výsledků.
Článek 7
Odběr vzorků a námitky proti výsledkům analýz
1. Pro analýzy stanovené v právních předpisech Společenství se musí odebírat duplicitní vzorky.
2. V případě, že hospodářský subjekt nesouhlasí s výsledky určité analýzy, použije se postup popsaný v příloze VIII.
KAPITOLA II
METODY ANALÝZY
Článek 8
Obsah vody, tukuprosté sušiny a tuku v másle
1. Ke stanovení obsahu vody v másle se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze IX.
2. Ke stanovení obsahu tukuprosté sušiny v másle se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze X.
3. Ke stanovení obsahu tuku v másle se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze XI.
Článek 9
Stopovací látky
1. Ke stanovení obsahu vanilinu v zahuštěném másle, másle a smetaně se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze XII.
2. Ke stanovení obsahu etylesteru beta-apo-8’karotenové kyseliny v zahuštěném másle a másle se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze XIII.
3. Ke stanovení obsahu β-sitosterolu nebo stigmasterolu v zahuštěném másle a másle se jako referenční metoda použije metoda analýzy popsaná v příloze XIV.
4. Pokud získané výsledky odpovídají technickým specifikacím bodu 8 příloh uvedených v odstavcích 1, 2 a 3, pak stopovací látky byly do zahuštěného másla, másla a smetany přidány v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství.
Článek 10
Zjišťování kaseinu z kravského mléka
1. Je nutné zaručit, že sýry, které musí být vyráběny výhradně z ovčího mléka, kozího mléka či buvolího mléka, nebo ze směsí ovčího, kozího a buvolího mléka, neobsahují kasein z kravského mléka, a za tímto účelem se použije referenční metoda analýzy popsaná v příloze XV.
Přítomnost kaseinu z kravského mléka se považuje za prokázanou, pokud zřejmý obsah kaseinu z kravského mléka ve vzorku určeném k analýze je stejný nebo vyšší v porovnání s obsahem v referenčním vzorku obsahujícím 1 % kravského mléka, který je popsán v příloze XV.
2. Rutinní metody ke zjišťování kaseinu z kravského mléka v sýrech uvedených v odstavci 1 mohou být používány za těchto podmínek:
a) jejich detekční limit musí být nejvýše 0,5 %;
b) jejich výsledky nesmí být falešně pozitivní;
c) musí umožňovat detekci kaseinu z kravského mléka s požadovanou citlivostí i po dlouhé době zrání, k čemuž může za běžných obchodních podmínek docházet.
Jestliže není splněna podmínka stanovená v písmenu b), pak všechny vzorky vykazující pozitivní výsledek musí být analyzovány pomocí referenční metody.
Jestliže není u jednoho z druhů sýrů uvedených v odstavci 1 splněn požadavek stanovený v písmenu c), musí být tento sýr analyzován pomocí referenční metody.
Článek 11
Zjišťování koliformních bakterií
1. Ke zjišťování přítomnosti koliformních bakterií v másle, sušeném odstředěném mléku, kaseinu a kaseinátech se použije referenční metoda analýzy popsaná v příloze XVI.
2. Rutinní metody pro zjišťování přítomnosti koliformních bakterií lze používat za předpokladu, že jejich výsledky jsou srovnatelné s výsledky získanými referenční metodou, která je v uvedené příloze popsána. Rutinní metody musí mít zejména dostatečný detekční limit. Nesmí se vyskytovat falešně negativní výsledky. Nelze-li vyloučit výskyt falešně pozitivních výsledků, musí být všechny pozitivní výsledky potvrzeny pomocí referenční metody.
Článek 12
Obsah laktosy
Metoda stanovení obsahu laktosy v produktech kódu KN 2309 je popsána v příloze XVII.
Článek 13
Zjišťování syřidlové syrovátky
1. Metoda zjišťování syřidlové syrovátky v sušeném odstředěném mléce určeném pro veřejné skladování je popsána v příloze XVIII.
2. Metoda zjišťování syřidlové syrovátky v sušeném odstředěném mléce a směsích určených k použití jako krmivo je popsána v příloze XIX.
Článek 14
Zjišťování podmáslí
Metoda zjišťování podmáslí v sušeném odstředěném mléce je popsána v příloze XX.
Článek 15
Zbytky antimikrobiálních látek
Metoda zjišťování zbytků antibiotik a sulfonamidů/dapsonu v sušeném odstředěném mléce je popsána v příloze XXI.
Článek 16
Obsah sušeného odstředěného mléka
Metoda stanovení obsahu sušeného odstředěného mléka v krmných směsích je popsána v příloze XXII.
Článek 17
Zjišťování škrobu
Metoda zjišťování škrobu v sušeném odstředěném mléku, denaturovaném sušeném mléku a krmných směsích je popsána v příloze XXIII.
Článek 18
Obsah vlhkosti v sušeném kysaném podmáslí
Metoda stanovení obsahu vlhkosti v sušeném kysaném podmáslí určeném k použití v krmných směsích je popsána v příloze XXIV.
Článek 19
Zjišťování cizích tuků
Metoda zjišťování cizích tuků v mléčných tucích je popsána v příloze XXV.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Změny nařízení (ES) č. 2771/1999
Nařízení (ES) č. 2771/1999 se mění takto:
1. v čl. 4 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto: "Příslušné orgány kontrolují jakost másla s použitím metod uvedených v příloze I a s použitím vzorků odebraných podle pravidel uvedených v příloze IV".;
2. v příloze I se poznámka pod čarou č. 2 nahrazuje tímto: "Viz přílohu I nařízení (ES) č. 213/2001".;
3. zrušují se přílohy II a III;
4. v příloze IV bodu 2 se v předposlední větě slova "podle přílohy III" nahrazují slovy "podle přílohy VII nařízení (ES) č. 213/2001".
Článek 21
Změny nařízení (ES) č. 2799/1999
Nařízení (ES) č. 2799/1999 se mění takto:
1. v čl. 20 se odstavce 1, 2, 3 a 4 nahrazují tímto:
"1. Obsah sušeného odstředěného mléka ve směsích a krmných směsích je stanoven na základě analýzy každého vzorku provedené nejméně dvakrát podle metody popsané v příloze XXII nařízení (ES) č. 213/2001, a současně na základě kontrolních opatření uvedených v čl. 17 odst. 3 tohoto nařízení. V případě nesrovnalostí mezi výsledky těchto kontrol je rozhodující výsledek kontrol provedených na místě.
2. Nepřítomnost syřidlové syrovátky se stanoví metodou uvedenou v příloze XIX nařízení (ES) č. 213/2001.
3. Obsah škrobu v krmných směsích se stanoví na základě kontrolních opatření uvedených v čl. 17 odst. 3 tohoto nařízení, které musí být doplněny metodou analýzy popsanou v příloze XXIII nařízení (ES) č. 213/2001.
4. Obsah vlhkosti v sušeném kysaném podmáslí se stanoví pomocí metody analýzy popsané v příloze XXIV nařízení (ES) č. 213/2001."
2. Zrušují se přílohy III, IV, V a VI.
Článek 22
Zrušující ustanovení
Zrušují se nařízení (EHS) č. 1216/68, (EHS) č. 3942/92, (ES) č. 86/94, (ES) č. 2721/95, (ES) č. 1854/96, (ES) č. 1080/96, (ES) č. 1081/96, (ES) č. 1082/96, (ES) č. 880/98 a (ES) č. 1459/98.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Metody stanovené v přílohách III, IV bod 4, V, VI a VIII se však použijí po uplynutí 18 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. ledna 2001.