NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1080/2006
ze dne 5. července 2006
o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 162 první pododstavec a čl. 299 odst. 2 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 160 Smlouvy stanoví, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a míry zaostávání nejvíce znevýhodněných regionů, včetně venkovských a městských oblastí, upadajících průmyslových oblastí, oblastí s geografickým nebo přírodním znevýhodněním, jako například ostrovů, hornatých oblastí, řídce osídlených oblastí a pohraničních regionů.
(2)
Ustanovení, která jsou společná pro strukturální fondy a Fond soudržnosti, jsou obsažena v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (4). Měla by být přijata zvláštní ustanovení týkající se druhů činností, které je možné financovat z Evropského fondu pro regionální rozvoj v rámci cílů stanovených v uvedeném nařízení.
(3)
Evropský fond pro regionální rozvoj by měl poskytovat pomoc v rámci celkové strategie pro politiku soudržnosti, která zajišťuje větší soustředění pomoci na priority Společenství.
(4)
Nařízení (ES) č. 1083/2006 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být určena na vnitrostátní úrovni, až na některé výjimky, pro něž je nutné přijmout zvláštní ustanovení. Měla by být přijata zvláštní ustanovení o výjimkách pro Evropský fond pro regionální rozvoj.
(5)
V rámci operace integrovaného rozvoje měst se považuje za nezbytné podpořit omezená opatření na obnovu bydlení v oblastech, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení a které se nacházejí v členských státech, jež přistoupily k Evropské unii 1. května 2004 nebo později.
(6)
Je třeba stanovit, že by se příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj na výdaje na bydlení měl týkat poskytování kvalitního ubytování vrstvám obyvatel s nižšími příjmy, včetně nedávno privatizovaného bytového fondu, a poskytování ubytování pro zranitelné sociální skupiny.
(7)
Účinné a efektivní provádění opatření podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj závisí na řádné správě věcí veřejných a partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými partnery, zejména regionálními a místními orgány, a se všemi dalšími vhodnými subjekty během různých fází provádění operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj.
(8)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby v jednotlivých fázích provádění operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Na základě zkušeností a silných stránek iniciativy Společenství „URBAN“, stanovené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (5), by měl být posílen udržitelný rozvoj měst pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj, se zvláštní pozorností věnovanou místnímu rozvoji a iniciativám v oblasti zaměstnanosti a jejich potenciálu pro inovace.
(10)
Zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění vzájemné doplňkovosti a provázanosti s dalšími politikami Společenství, zejména se sedmým rámcovým programem pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci. Navíc by měla existovat součinnost mezi podporou poskytnutou na jedné straně z Evropského fondu pro regionální rozvoj a na druhé straně z Evropského sociálního fondu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (6), z Fondu soudržnosti podle nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006 o zřízení Fondu soudržnosti (7), z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (8) a z Evropského rybářského fondu.
(11)
Je nezbytné zajistit, aby opatření podporovaná Evropským fondem pro regionální rozvoj ve prospěch malých a středních podniků zohlednila a podporovala provádění Evropské charty pro malé podniky, přijaté na zasedání Evropské rady v Santa Maria de Feira ve dnech 19. a 20. června 2000.
(12)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména mimořádným rozšířením oblasti působnosti Evropského fondu pro regionální rozvoj na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je výsledkem jejich odlehlosti, ostrovní povahy, malé rozlohy, složitého povrchu a podnebí a jejich hospodářské závislosti na malém množství produktů, přičemž neměnnost a spolupůsobení těchto faktorů vážným způsobem ohrožuje rozvoj těchto regionů. Tato zvláštní opatření vyžadují použití čl. 299 odst. 2 Smlouvy jako právního základu.
(13)
Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a odlehlosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s mimořádně nízkou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, připojeného k aktu o přistoupení z roku 1994. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na zvláštní obtíže některých ostrovů, hornatých oblastí, pohraničních regionů a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(14)
Je nezbytné přijmout zvláštní ustanovení týkající se programování, řízení, monitorování a kontroly operačních programů v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“.
(15)
Je nezbytné podporovat účinnou přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci se zeměmi sousedícími se Společenstvím v případech, kdy je nutné zajistit, aby mohly regiony členských států mající společné hranice se třetími zeměmi získat účinnou pomoc pro svůj rozvoj. V souladu s tím je vhodné výjimečně povolit financování pomoci z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro projekty na území třetích zemí, pokud jsou přínosem pro regiony Společenství.
(16)
V zájmu přehlednosti je třeba zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1783/1999 ze dne 12. července 1999 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (9),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah jeho pomoci s ohledem na cíle „Konvergence“, „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a „Evropská územní spolupráce“, jak jsou vymezeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, a pravidla způsobilosti pro poskytnutí pomoci.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj se řídí nařízením (ES) č. 1083/2006 a tímto nařízením.
Článek 2
Účel
Podle článku 160 Smlouvy a nařízení (ES) č. 1083/2006 přispívá Evropský fond pro regionální rozvoj k financování pomoci zaměřené na posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly podporou rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů, a podporou přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Při této činnosti naplňuje Evropský fond pro regionální rozvoj priority Společenství, zejména potřebu posílit konkurenceschopnost a inovace, vytvářet a chránit udržitelná pracovní místa a zajistit udržitelný rozvoj.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Evropský fond pro regionální rozvoj soustředí svou pomoc na tematické priority. Druh a rozsah opatření, která jsou financována v rámci jednotlivých priorit, odráží různý charakter cílů „Konvergence“, „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a „Evropská územní spolupráce“ v souladu s články 4, 5 a 6.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování
a)
produktivních investic, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, zejména prostřednictvím přímé podpory investic zvláště do malých a středních podniků;
b)
investic do infrastruktury;
c)
rozvoje vnitřního potenciálu opatřeními, která podporují regionální a místní rozvoj. Tato opatření zahrnují poskytování podpory a služeb podnikům, zejména malým a středním, vytváření a rozvoj nástrojů financování, jako jsou fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, úrokové dotace, vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi regiony, městy a důležitými sociálními a hospodářskými činiteli a činiteli působícími v oblasti životního prostředí;
d)
technické pomoci uvedené v článcích 45 a 46 nařízení (ES) č. 1083/2006.
Investice a opatření uvedené v písmenech a) až d) slouží k provádění tematických priorit v souladu s články 4, 5 a 6.
Článek 4
Konvergence
V rámci cíle „,Konvergence“ soustředí Evropský fond pro regionální rozvoj svou pomoc na podporu udržitelného integrovaného regionálního a místního hospodářského rozvoje a zaměstnanosti, a to mobilizací a posilováním vnitřních kapacit prostřednictvím operačních programů zaměřených na modernizaci a diverzifikaci hospodářských struktur a vytvářením a ochranou udržitelných pracovních míst. Toho je dosahováno zejména prostřednictvím následujících priorit, přičemž přesná kombinace závisí na konkrétních podmínkách každého členského státu:
1.
výzkum a technologický rozvoj, inovace a podnikání, včetně: posilování kapacit pro výzkum a technologický rozvoj a jejich začlenění do Evropského výzkumného prostoru, včetně infrastruktury; podpory výzkumu a technologického rozvoje, zejména v malých a středních podnicích, a podpory přenosu technologií; zlepšení spojení mezi malými a středními podniky, institucemi terciárního vzdělávání, výzkumnými ústavy a výzkumnými a technologickými středisky; rozvoje sítí podniků; partnerství veřejného a soukromého sektoru a skupin (klastrů); podpory poskytování služeb pro podnikatele a technologických služeb skupinám malých a středních podniků; a podpory podnikání a inovací v malých a středních podnicích prostřednictvím nástrojů finančního inženýrství;
2.
informační společnost, včetně: rozvoje elektronické komunikační infrastruktury, místního obsahu, služeb a aplikací; zlepšování bezpečného přístupu k veřejným službám on-line a jejich rozvoje; a podpory a služeb pro malé a střední podniky při zavádění a účinném využívání informačních a komunikačních technologií nebo při využívání nových myšlenek;
3.
místní rozvojové iniciativy a podpora subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik nových pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1081/2006;
4.
životní prostředí, včetně: investic souvisejících s dodávkami vody, vodním hospodářstvím a nakládáním s odpady; úpravy odpadních vod a kvality ovzduší, prevence a zvládání desertifikace a boje proti ní; integrované prevence a kontroly znečištění; podpory zaměřené na zmírnění následků změn klimatu; obnovy fyzického prostředí, včetně zamořených areálů a půdy, a přeměny starých průmyslových areálů; podpory biodiverzity a ochrany přírody, včetně investic do oblastí zařazených do soustavy NATURA 2000; a pomoci malým a středním podnikům při prosazování udržitelných výrobních postupů zaváděním ekonomicky efektivních systémů řízení z hlediska životního prostředí a přijímáním a používáním technologií zabraňujících znečišťování;
5.
prevence rizik, včetně tvorby a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních a technologických rizik;
6.
cestovní ruch, včetně: propagace přírodního bohatství jako potenciálu pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu; ochrany a obnovy přírodního dědictví na podporu socioekonomického rozvoje; a podpory zaměřené na zlepšení nabídky služeb cestovního ruchu prostřednictvím nových služeb s vyšší přidanou hodnotou a na prosazování nových, udržitelnějších modelů cestovního ruchu;
7.
investice do kultury, včetně: ochrany, propagace a zachování kulturního dědictví; rozvoje kulturní infrastruktury na podporu socioekonomického rozvoje; udržitelného cestovního ruchu a zvýšení regionální přitažlivosti; a podpory zaměřené na zlepšení nabídky kulturních služeb prostřednictvím nových služeb s vyšší přidanou hodnotou;
8.
investice v oblasti dopravy, včetně: zdokonalení transevropských sítí a napojení na síť TEN-T; a integrovaných strategií pro čistou dopravu, které přispívají ke zlepšení dostupnosti a kvality přepravy cestujících a zboží, k dosažení větší rovnováhy ve využívání různých druhů dopravy, k podpoře intermodálních systémů a ke snížení dopadů na životní prostředí;
9.
investice v oblasti energetiky, včetně: zdokonalení transevropských sítí, které přispívají ke zlepšení zabezpečení dodávek energie; začlenění environmentálních aspektů; zlepšování energetické účinnosti; a rozvoje obnovitelných zdrojů energie;
10.
investice v oblasti vzdělávání, včetně odborné přípravy, které přispívají ke zlepšení přitažlivosti a kvality života;
11.
investice do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k regionálnímu a místnímu rozvoji a zlepšení kvality života.
Článek 5
Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost
V rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ soustředí Evropský fond pro regionální rozvoj svou pomoc v souvislosti se strategiemi udržitelného rozvoje, při současné podpoře zaměstnanosti, především na tyto tři priority:
1.
inovace a znalostní ekonomika, mimo jiné prostřednictvím vytváření a posilování účinných regionálních inovačních ekonomik, systémových vztahů mezi soukromým a veřejným sektorem, univerzitami a technologickými centry, s přihlédnutím k místním potřebám, zejména:
a)
zvyšování regionálních kapacit pro výzkum, technologický rozvoj a inovace, které přímo souvisejí s cíli regionálního hospodářského rozvoje podporou středisek zaměřených na určitá průmyslová odvětví nebo technologie, podporou průmyslového výzkumu a technologického rozvoje, malých a středních podniků a přenosu technologií, rozvojem technologického prognózování a mezinárodního srovnávacího hodnocení politik s cílem podpořit inovace, podporou spolupráce mezi podniky a podporou společných politik výzkumu a technologického rozvoje a inovace;
b)
stimulace inovace a podnikavosti ve všech odvětvích regionálního a místního hospodářství podporou uvádění nových nebo vylepšených výrobků, procesů a služeb na trh malými a středními podniky, podporou podnikatelských sítí a skupin (klastrů), zlepšením přístupu malých a středních podniků k financování, propagací sítí spolupráce mezi podniky a vhodnými institucemi terciárního vzdělávání a výzkumnými ústavy, usnadňováním přístupu malých a středních podniků k službám na podporu podnikání a podporou zavádění čistších a inovačních technologií v malých a středních podnicích;
c)
podpora podnikavosti, zejména usnadněním ekonomického využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových podniků příslušnými institucemi terciárního vzdělávání a výzkumnými ústavy a stávajícími podniky;
d)
vytváření nástrojů finančního inženýrství a inkubačních jednotek přispívajících ke schopnosti malých a středních podniků provádět výzkum a technologický rozvoj a k povzbuzení podnikání a vzniku nových podniků, zejména malých a středních, které ve vysoké míře využívají znalostí;
2.
životní prostředí a předcházení rizikům, a zejména:
a)
stimulace investic pro obnovu fyzického prostředí, včetně kontaminovaných, opuštěných a starých průmyslových areálů a pozemků;
b)
podpora rozvoje infrastruktury vážící se k biodiverzitě a investicím do oblastí zařazených do soustavy NATURA 2000, pokud to přispívá k udržitelnému hospodářskému rozvoji nebo diverzifikaci venkovských oblastí;
c)
stimulace energetické účinnosti a výroby energie z obnovitelných zdrojů a vývoj účinných systémů pro hospodaření s energií;
d)
podpora čisté a udržitelné veřejné dopravy, zejména v městských oblastech;
e)
rozvoj plánů a opatření na prevenci a řešení přírodních rizik (např. desertifikace, sucha, požáry a povodně) a technologických rizik;
f)
ochrana a obnova přírodního a kulturního dědictví na podporu socioekonomického rozvoje a propagace přírodního a kulturního bohatství jako potenciálu pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu;
3.
přístup k dopravním a telekomunikačním službám obecného hospodářského zájmu, a zejména:
a)
posilování sekundárních dopravních sítí zdokonalením napojení na sítě TEN-T, na regionální železniční uzly, letiště a přístavy nebo na platformy kombinované dopravy, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemských vodních cest a pobřežní plavby;
b)
podpora dostupnosti, zavádění a účinného využívání informačních a komunikačních technologií malými a středními podniky prostřednictvím podpory přístupu k sítím, zřizování míst s veřejným přístupem k internetu, vybavení a rozvoje služeb a aplikací, zejména včetně tvorby akčních plánů pro velmi malé podniky a podniky zaměřené na řemeslnou výrobu.
Pro operační programy podporované Evropským fondem pro regionální rozvoj v regionech, které mají nárok na zvláštní a přechodné financování uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, mohou členské státy a Komise navíc rozhodnout o poskytování podpory prioritám uvedeným v článku 4 tohoto nařízení.
Článek 6
Evropská územní spolupráce
V rámci cíle „Evropská územní spolupráce“ soustředí Evropský fond pro regionální rozvoj svou pomoc na tyto priority:
1.
rozvoj přeshraničních hospodářských, sociálních a environmentálních činností prostřednictvím společných strategií pro udržitelný územní rozvoj, zejména:
a)
podporou podnikání, především rozvoje malých a středních podniků, cestovního ruchu, kultury a přeshraničního obchodu;
b)
povzbuzováním a zlepšováním společné ochrany a řízení přírodních a kulturních zdrojů, jakož i předcházení vzniku přírodních a technologických rizik;
c)
podporou vazeb mezi městskými a venkovskými oblastmi;
d)
snižováním izolace prostřednictvím zlepšené dostupnosti dopravy, informačních a komunikačních sítí a služeb a přeshraničních vodárenských, odpadních a energetických systémů a zařízení;
e)
rozvojem spolupráce, kapacity a společného využívání infrastruktury, zejména v oblastech, jako jsou zdravotnictví, kultura, cestovní ruch a vzdělávání.
Kromě toho může Evropský fond pro regionální rozvoj přispívat na podporu právní a správní spolupráce, integrace přeshraničních trhů práce, místních iniciativ v oblasti zaměstnanosti, rovnosti pohlaví a rovných příležitostí, odborné přípravy a sociálního začlenění a sdílení lidských zdrojů a zařízení pro výzkum a technologický rozvoj.
Pokud jde o program PEACE mezi Severním Irskem a pohraničními hrabstvími Irska podle bodu 22 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006, přispívá Evropský fond pro regionální rozvoj vedle výše uvedených opatření rovněž na podporu sociální a hospodářské stability v dotyčných regionech, a to zejména opatřeními pro podporu soudržnosti mezi společenstvími;
2.
navázání a rozvoj nadnárodní spolupráce, včetně dvoustranné spolupráce mezi pobřežními regiony, která není zahrnuta v bodě 1, prostřednictvím financování sítí a opatření přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji, jež se zaměří se především na tyto priority:
a)
inovace: vytvoření a rozvoj vědeckých a technologických sítí a posílení regionálních kapacit pro výzkum a technologický rozvoj a pro inovaci, pokud přímo přispívají k vyrovnanému hospodářskému rozvoji nadnárodních oblastí. Tato opatření mohou zahrnovat: vytváření sítí mezi vhodnými institucemi terciárního vzdělávání, výzkumnými ústavy a malými a středními podniky; vazby pro zlepšení přístupu k vědeckým poznatkům a k přenosům technologií mezi zařízeními pro výzkum a technologický rozvoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a technologického rozvoje; twinning institucí zabývajících se přenosem technologií; a rozvoj společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a technologického rozvoje v malých a středních podnicích;
b)
životní prostředí: činnosti v oblasti vodního hospodářství, energetické účinnosti, předcházení rizikům a ochrany životního prostředí, které mají zřetelný nadnárodní rozměr. Tato opatření mohou zahrnovat: ochranu a správu povodí řek, pobřežních pásem, mořských zdrojů, vodohospodářských služeb a mokřadů; prevenci požárů, sucha a povodní; podporu námořní bezpečnosti a ochrany před přírodními a technologickými riziky; a ochranu a obnovu přírodního dědictví na podporu socioekonomického rozvoje a udržitelného cestovního ruchu;
c)
dostupnost: činnosti vedoucí ke zlepšení kvality dopravních a telekomunikačních služeb a přístupu k nim, pokud mají zřetelný nadnárodní rozměr. Tato opatření mohou zahrnovat: investice do přeshraničních částí transevropských sítí; zlepšení místního a regionálního přístupu k celostátním a nadnárodním sítím; zvýšení interoperability celostátních a regionálních systémů; a podporu vyspělých komunikačních a informačních technologií;
d)
udržitelný rozvoj měst: posílení polycentrického rozvoje na nadnárodní, celostátní a regionální úrovni se zřetelným nadnárodním dopadem. Tato opatření mohou zahrnovat: vytváření a zdokonalování městských sítí a vazeb mezi městy a venkovem; strategie pro řešení otázek společných městům i venkovu; ochranu a propagaci kulturního dědictví; a strategickou integraci rozvojových zón na nadnárodním základě.
Podpora dvoustranné spolupráce mezi pobřežními regiony může být rozšířena na priority uvedené v bodě 1;
3.
posílení účinnosti regionální politiky podporou:
a)
meziregionální spolupráce zaměřené na inovace a znalostní ekonomiku a na životní prostředí a předcházení rizikům ve smyslu čl. 5 bodů 1 a 2;
b)
výměny zkušeností ohledně určení, přenosu a šíření osvědčených postupů, včetně postupů vedoucích k udržitelnému rozvoji měst, jak je uvedeno v článku 8, a
c)
opatření týkajících se studií, sběru dat a sledování a analýzy směrů vývoje ve Společenství.
Článek 7
Způsobilost výdajů
1. Příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj nelze poskytnout na tyto výdaje:
a)
úroky z úvěrů;
b)
nákup pozemků za částku převyšující 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci. Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech může řídící orgán povolit vyšší procentní sazbu pro operace týkající se ochrany životního prostředí;
c)
vyřazování jaderných elektráren z provozu;
d)
daň z přidané hodnoty s nárokem na odpočet.
2. Výdaje na bydlení jsou způsobilé pouze v členských státech, které přistoupily k Evropské unie 1. května 2004 nebo později, a to za těchto podmínek:
a)
výdaje jsou programovány v rámci operace integrovaného rozvoje měst nebo prioritních os pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení;
b)
příděly na výdaje na bydlení nepřekročí buď 3 % přídělu z Evropského fondu pro regionální rozvoj na dotyčné operační programy, nebo 2 % celkového přídělu z Evropského fondu pro regionální rozvoj;
c)
výdaje jsou omezeny na
-
bytové domy nebo
-
budovy ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo neziskových provozovatelů a využívané jako bydlení pro domácnosti s nízkými příjmy nebo pro osoby se zvláštními potřebami.
Komise přijme seznam kritérií nezbytných pro určení oblastí uvedených v písmenu a) a seznam způsobilých intervencí postupem podle čl. 103 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.
3. Pravidla způsobilosti stanovená v článku 11 nařízení (ES) č. 1081/2006 se použijí na opatření spolufinancovaná Evropským fondem pro regionální rozvoj, která spadají do oblasti působnosti článku 3 uvedeného nařízení.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O ZACHÁZENÍ V PŘÍPADECH ZVLÁŠTNÍ POVAHY ÚZEMÍ
Článek 8
Udržitelný rozvoj měst
Vedle činností uvedených v článcích 4 a 5 může Evropský fond pro regionální rozvoj v případě opatření týkajících se udržitelného rozvoje měst podle čl. 37 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1083/2006 ve vhodných případech podpořit rozvoj strategií založených na společném rozhodování a integrovaných a udržitelných strategií za účelem řešení vysoké koncentrace hospodářských, environmentálních a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti.
Tyto strategie podpoří udržitelný rozvoj měst prostřednictvím činností, jako jsou posílení hospodářského růstu, obnova fyzického prostředí, přeměna starých průmyslových areálů, ochrana a rozvoj přírodního a kulturního dědictví, podpora podnikání, místní zaměstnanosti a rozvoje společenství a poskytování služeb obyvatelstvu s ohledem na měnící se demografickou strukturu.
Odchylně od čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 se financování opatření z Evropského fondu pro regionální rozvoj v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1081/2006 může zvýšit na 15 % daného programu nebo prioritní osy za předpokladu, že jsou tyto činnosti prováděny prostřednictvím zvláštního operačního programu nebo prioritní osy v rámci operačního programu.
Článek 9
Koordinace s Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a s Evropským rybářským fondem
Pokud se operační program podporovaný Evropským fondem pro regionální rozvoj zaměřuje na operace, které jsou rovněž způsobilé podle jiného podpůrného nástroje Společenství, včetně osy 3 Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, a na udržitelný rozvoj pobřežních rybářských oblastí podle Evropského rybářského fondu, uvede členský stát v každém operačním programu kritéria pro rozlišení operací podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj od operací podporovaných ostatními podpůrnými nástroji Společenství.
Článek 10
Oblasti s geografickým a přírodním znevýhodněním
Regionální programy spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj v oblastech s geografickým a přírodním znevýhodněním, jak je uvedeno v čl. 52 písm. f) nařízení (ES) č. 1083/2006, věnují zvláštní pozornost řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Aniž jsou dotčeny články 4 a 5, může Evropský fond pro regionální rozvoj přispívat zejména na financování investic, které mají za cíl zlepšit dostupnost, podporovat a rozvíjet hospodářské činnosti související s kulturním a přírodním dědictvím, podporovat udržitelné využívání přírodních zdrojů a podněcovat udržitelný cestovní ruch.
Článek 11
Nejvzdálenější regiony
1. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v bodě 20 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se znevýhodněními uvedenými v čl. 299 odst. 2 Smlouvy a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu
a)
priorit uvedených v článku 4, případně v článku 5;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. V oblasti působnosti článku 3 může zvláštní dodatečný příděl financovat investiční náklady. Nejméně 50 % zvláštního dodatečného přídělu se navíc použije na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se použije míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby a v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Financování podle tohoto článku nesmí být použito na podporu
a)
činností týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy;
b)
příspěvku na přepravu osob oprávněných podle čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO CÍL „EVROPSKÁ ÚZEMNÍ SPOLUPRÁCE“
ODDÍL 1
Operační programy
Článek 12
Obsah
Každý operační program v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“ obsahuje tyto informace:
1.
analýzu situace v oblasti spolupráce z hlediska jejích silných a slabých stránek s uvedením strategie zvolené v reakci na ni;
2.
seznam způsobilých oblastí v rámci programové oblasti zahrnující, jedná-li se o programy přeshraniční spolupráce, oblasti pružnosti uvedené v čl. 21 odst. 1;
3.
odůvodnění zvolených priorit s ohledem na strategické obecné zásady Společenství pro soudržnost, národní strategický referenční rámec, pokud se členský stát rozhodl zahrnout do něj opatření financovaná v rámci cíle Evropská územní spolupráce, a výsledky hodnocení ex ante uvedeného v čl. 48 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006;
4.
informace o prioritních osách a jejich konkrétních cílech. Tyto cíle jsou kvantifikovány pomocí omezeného počtu ukazatelů pro výstupy a výsledky, s přihlédnutím k zásadě proporcionality. Ukazatele musí umožnit měření pokroku ve vztahu k výchozí situaci a dosahování cílů prioritní osy;
5.
pouze pro informativní účely orientační rozdělení podle kategorií plánovaného využití příspěvků z Evropského fondu pro regionální rozvoj na operační program v souladu s prováděcími pravidly přijatými Komisí postupem podle čl. 103 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006;
6.
jednotný plán financování, který není rozepsán podle členských států a obsahuje dvě tabulky:
a)
tabulku, která pro jednotlivé roky v souladu s články 52, 53 a 54 nařízení (ES) č. 1083/2006 uvádí celkovou výši finančních prostředků předpokládanou jako příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Celkový roční příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj musí být v souladu s platným finančním rámcem;
b)
tabulku, ve které je pro celé programové období, pro operační program a pro každou prioritní osu uvedena celková výše finančního příspěvku Společenství a příspěvků členských států a míra příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj. V případech, kdy se v souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 1083/2006 příspěvek členských států skládá z veřejných a soukromých výdajů, uvede se v tabulce orientační rozdělení na veřejnou a soukromou složku. V případech, kdy v souladu s uvedeným článkem tvoří příspěvek členských států veřejné zdroje, uvede se v tabulce výše příspěvku členských států z jejich veřejných zdrojů;
7.
kde je to vhodné, informace o doplňkovosti ve vztahu k opatřením financovaným Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a k opatřením financovaným Evropským rybářským fondem;
8.
prováděcí opatření pro operační program, včetně
a)
určení všech orgánů uvedených v článku 14 členskými státy;
b)
popisu monitorovacích a hodnoticích systémů;
c)
informací o subjektu příslušném pro příjem plateb prováděných Komisí a o subjektu nebo subjektech příslušných pro provádění plateb příjemcům;
d)
stanovení postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich průhlednosti;
e)
prvků zaměřených na zajištění propagace a informování o operačním programu podle článku 69 nařízení (ES) č. 1083/2006;
f)
popisu postupů dohodnutých mezi Komisí a členskými státy pro výměnu údajů v elektronické podobě za účelem splnění požadavků na platby, monitorování a hodnocení podle nařízení (ES) č. 1083/2006;
9.
orientační seznam velkých projektů ve smyslu článku 39 nařízení (ES) č. 1083/2006, jejichž předložení ke schválení Komisí se během programového období očekává.
ODDÍL 2
Způsobilost
Článek 13
Pravidla pro způsobilost výdajů
Pokud nejsou stanovena pravidla Společenství, určuje se způsobilost výdajů podle náležitých vnitrostátních pravidel dohodnutých mezi členskými státy, které se účastní operačního programu v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“.
Komise stanoví v souladu s čl. 56 odst. 4 nařízení (ES) č. 1083/2006, a aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, společná pravidla pro způsobilost výdajů postupem podle čl. 103 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.
V případech, kdy článek 7 stanoví různá pravidla způsobilosti výdajů v různých členských státech účastnících se operačního programu v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“, použijí se pro program nejširší pravidla způsobilosti.
ODDÍL 3
Řízení, monitorování a kontrola
Článek 14
Určení orgánů
1. Členské státy, které se účastní operačního programu, určí společný řídící orgán, společný certifikační orgán a společný auditní orgán, přičemž auditní orgán se nachází v členském státě řídícího orgánu. Certifikační orgán dostává platby od Komise a zpravidla provádí platby hlavnímu příjemci.
Řídící orgán zřídí po poradě s členskými státy zastoupenými v programové oblasti společný technický sekretariát. Tento sekretariát je nápomocen řídícímu orgánu, monitorovacímu výboru a případně auditnímu orgánu při plnění jejich povinností.
2. Auditnímu orgánu operačního programu napomáhá skupina auditorů skládající se z jednoho zástupce každého členského státu zapojeného do operačního programu a plnící povinnosti podle článku 62 nařízení (ES) č. 1083/2006. Skupina auditorů je vytvořena do tří měsíců od přijetí rozhodnutí o schválení operačního programu. Skupina vypracuje svůj jednací řád. Předsedá jí auditní orgán daného operačního programu.
Zúčastněné členské státy mohou jednomyslně rozhodnout, že auditní orgán je oprávněn provádět povinnosti stanovené článkem 62 nařízení (ES) č. 1083/2006 na celém území pokrytém programem přímo, aniž by byla zapotřebí skupina auditorů vymezená v prvním pododstavci.
Auditoři jsou nezávislí na kontrolním systému uvedeném v čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje své zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 63 nařízení (ES) č. 1083/2006.
Článek 15
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán vykonává povinnosti stanovené v článku 60 nařízení (ES) č. 1083/2006, s výjimkou povinností, které se týkají řádnosti operací a výdajů v souvislosti s vnitrostátními pravidly a pravidly Společenství, jak je uvedeno v písmenu b) uvedeného článku. V této souvislosti se ujistí, že výdaje každého příjemce účastnícího se operace byly potvrzeny kontrolorem podle čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Řídící orgán stanoví prováděcí opatření pro každou operaci, případně po dohodě s hlavním příjemcem.
Článek 16
Kontrolní systém
1. Pro potvrzení výdajů zřídí každý členský stát kontrolní systém, který umožní ověřovat dodání spolufinancovaných výrobků a služeb, správnost výdajů vykázaných pro operace nebo části operací provedených na jeho území a soulad těchto výdajů a souvisejících operací nebo částí operací s pravidly Společenství a s jeho vnitrostátními pravidly.
K tomuto účelu určí každý členský stát kontrolory odpovědné za ověřování legality a řádnosti výdajů vykázaných každým příjemcem účastnícím se operace. Členské státy mohou rozhodnout o určení jediného kontrolora pro celou programovou oblast.
Pokud lze dodání spolufinancovaných výrobků a služeb ověřit pouze s ohledem na celou operaci, provede ověření buď kontrolor členského státu, ve kterém se nachází hlavní příjemce, nebo řídící orgán.
2. Každý členský stát zajistí, aby výdaje mohly být potvrzeny kontrolory do tří měsíců.
Článek 17
Finanční řízení
1. Příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj se vyplácí na jeden účet bez vnitrostátních podúčtů.
2. Aniž je dotčena odpovědnost členských států za odhalování a napravování nesrovnalostí a za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek, zajistí certifikační orgán, aby byla každá částka, která byla vyplacena v důsledku nesrovnalosti, získána zpět od hlavního příjemce. Příjemci vrátí hlavnímu příjemci veškeré neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou mezi nimi.
3. Pokud se hlavnímu příjemci nepodaří zajistit vrácení příslušné částky od příjemce, nahradí členský stát, na jehož území se dotyčný příjemce nachází, certifikačnímu orgánu částku, která byla tomuto příjemci neoprávněně vyplacena.
Článek 18
Evropské seskupení pro územní spolupráci
Členské státy, které se účastní operačního programu v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“, mohou využít evropského seskupení pro územní spolupráci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (10) s cílem přenést na toto seskupení odpovědnost za řízení operačního programu tím, že je pověří úkoly řídícího orgánu a společného technického sekretariátu. V této souvislosti si každý členský stát nadále uchovává finanční odpovědnost.
ODDÍL 4
Operace
Článek 19
Výběr operací
1. Operace vybrané pro operační programy zaměřené na rozvoj přeshraničních činností podle čl. 6 bodu 1 a na navázání a rozvoj nadnárodní spolupráce podle čl. 6 bodu 2 zahrnují příjemce nejméně ze dvou zemí, z nichž alespoň jedna je členským státem, kteří u každé operace spolupracují nejméně dvěma z těchto způsobů: společná příprava, společné provádění, společné využívání pracovníků a společné financování.
Vybrané operace, které splňují výše uvedené podmínky, lze provádět v jediné zemi, pokud byly předloženy subjekty náležejícími do nejméně dvou zemí.
Výše uvedené podmínky se nepoužijí pro opatření v rámci programu PEACE podle čl. 6 bodu 1 třetího pododstavce.
2. Operace vybrané pro operační programy zahrnující meziregionální spolupráci, jak je uvedeno v čl. 6 bodě 3 písm. a), zahrnují na regionální nebo místní úrovni příjemce nejméně ze
a)
tří členských států nebo
b)
tří zemí, z nichž nejméně dvě musí být členské státy, pokud je zapojen příjemce ze třetí země.
Na operace vybrané pro operační programy podle čl. 6 bodu 3 písm. b) se použijí podmínky stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce všude tam, kde to daný typ operace umožňuje.
Tito příjemci spolupracují u každé operace těmito způsoby: společná příprava, společné provádění, společné využívání pracovníků a společné financování.
3. Kromě úkolů uvedených v článku 65 nařízení (ES) č. 1083/2006 odpovídá za výběr operací monitorovací výbor nebo jemu podřízený řídící výbor.
Článek 20
Povinnosti hlavního příjemce a ostatních příjemců
1. Pro každou operaci jmenují příjemci ze svých řad hlavního příjemce. Hlavní příjemce plní tyto povinnosti:
a)
stanoví opatření pro své vztahy s příjemci účastnícími se operace v dohodě, která mimo jiné obsahuje ustanovení zaručující řádné finanční řízení prostředků vyčleněných na operaci, včetně opatření pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek;
b)
odpovídá za zajištění provádění celé operace;
c)
zajišťuje, aby byly výdaje vykázané příjemci účastnícími se operace vynaloženy pro účely provádění operace a aby odpovídaly činnostem dohodnutým mezi uvedenými příjemci;
d)
ověřuje, že výdaje vykazované příjemci účastnícími se operace byly potvrzeny kontrolory;
e)
odpovídá za převod příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj příjemcům, kteří se účastní operace.
2. Každý příjemce, který se účastní operace,
a)
nese odpovědnost v případě jakékoli nesrovnalosti ve výdajích, které vykázal;
b)
uvědomí členský stát, ve kterém se nachází, o své účasti na operaci v případě, že se členský stát jako takový dotyčného operačního programu neúčastní.
Článek 21
Zvláštní podmínky pro umístění operací
1. V rámci přeshraniční spolupráce lze v řádně odůvodněných případech z Evropského fondu pro regionální rozvoj financovat výdaje vynaložené při provádění operací nebo částí operací až do výše 20 % jeho příspěvku na dotyčný operační program v oblastech úrovně NUTS 3, které přiléhají k oblastem způsobilým pro tento program uvedeným v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006 nebo které jsou obklopeny takovými přilehlými oblastmi. Ve výjimečných případech, na nichž se dohodnou Komise a členské státy, se tato pružnost může rozšířit na oblasti úrovně NUTS 2, v nichž se nacházejí oblasti uvedené v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006.
Na úrovni projektu mohou být výdaje vynaložené partnery nacházejícími se mimo území programu, jak je definováno v prvním pododstavci, způsobilé, pokud by projekt mohl jen obtížně plnit své cíle bez účasti těchto partnerů.
2. V souvislosti s nadnárodní spoluprací lze v řádně odůvodněných případech z Evropského fondu pro regionální rozvoj financovat výdaje vynaložené partnery účastnícími se operací, kteří se nacházejí mimo danou oblast, až do výše 20 % jeho příspěvku na dotyčný operační program, pokud jsou tyto výdaje v zájmu regionů v oblasti cíle spolupráce.
3. V souvislosti s přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spoluprácí lze z Evropského fondu pro regionální rozvoj financovat výdaje vzniklé při provádění operací nebo částí operací na území zemí mimo Evropské společenství, a to až do výše 10 % jeho příspěvku na dotyčný operační program, pokud je to v zájmu regionů Společenství.
4. Členské státy zajistí legalitu a řádnost těchto výdajů. Řídící orgán potvrdí výběr operací mimo způsobilé oblasti podle odstavců 1, 2 a 3.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1783/1999 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje k 31. prosinci 2006, a který se tudíž na tuto pomoc nebo dotyčné projekty následně vztahuje až do jejich ukončení.
2. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1783/1999 zůstávají v platnosti.
Článek 23
Zrušení
1. Aniž je dotčen článek 22 tohoto nařízení, zrušuje se s účinkem ode dne 1. ledna 2007 nařízení (ES) č. 1783/1999.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 24
Přezkum
Evropský parlament a Rada toto nařízení přezkoumají do 31. prosince 2013 postupem podle článku 162 Smlouvy.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 5. července 2006.