NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 23/2010
ze dne 14. ledna 2010,
kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů a kterým se mění nařízení (ES) č. 1359/2008, (ES) č. 754/2009, (ES) č. 1226/2009 a (ES) č. 1287/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) má Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má stanovit celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. Aby byla rybolovná práva optimální a byla efektivně využívána, je navíc třeba stanovit určité podmínky, jež jsou pro rybolovná práva zásadní a jsou s nimi funkčně spojeny.
(4)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami, zejména na jednání s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu, dotčenými regionálními poradními sbory a členskými státy dne 23. července 2009 a na jednání s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a dotčenými regionálními poradními sbory dne 29. září 2009.
(5)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse velkého v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (3), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (4),
nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (5), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (6), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (7), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (8), nařízení (ES) č. 1342/2008 a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(6)
V souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 847/96 je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(7)
Rybolovné činnosti prováděné pouze pro účely vědeckého výzkumu by neměly být zahrnuty do oblasti působnosti tohoto nařízení, s výjimkou operací prováděných plavidly, které se účastní iniciativ souvisejících s řádně zdokumentovaným rybolovem.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Je třeba stanovit stropy maximální přípustné intenzity rybolovu pro rok 2010 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (10).
(10)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smačků ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV.
(11)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(12)
Rybolovná práva by měla být používána v souladu s právními předpisy Unie v této oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států (11), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (12), nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel (13), článkem 21 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (14), nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (15), nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (16),
nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (17), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství (18), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (19), nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (20), nařízením Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (21),
nařízením (ES) č. 2166/2005, nařízením (ES) č. 388/2006, nařízením Rady (ES) č. 1966/2006 dne 21. prosince 2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání (22), nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (23), nařízením (ES) č. 509/2007, nařízením Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (24), nařízením (ES) č. 676/2007, nařízením Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (25), nařízením Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (26), nařízením Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (27),
nařízením Komise (ES) č. 1077/2008 ze dne 3. listopadu 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1566/2007 (28), nařízením (ES) č. 1300/2008, nařízením (ES) č. 1342/2008, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (přepracované znění) (29), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (přepracované znění) (30), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (přepracované znění) (31), nařízením (ES) č. 302/2009 a nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (32).
(13)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (33), Faerskými ostrovy (34) a Grónskem (35) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Grónskem byly ukončeny dne 25. listopadu 2009 stanovením rybolovných práv na rok 2010 pro plavidla EU ve vodách Grónska. Konzultace s Faerskými ostrovy a Norskem dosud probíhají a očekává se, že s těmito partnery dojde k ujednání na rok 2010 počátkem roku 2010. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2010, je zapotřebí, aby Unie až do uzavření těchto ujednání stanovila rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených ujednání, na prozatímním základě.
(14)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s Aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2010 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Unie by tato rybolovná práva měla provést.
(15)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2009 nepřijala omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného, a ačkoli Unie není členem IATTC, je nezbytné regulovat rybolovná práva na zdroje v oblasti působnosti IATTC s cílem zajistit jejich udržitelné řízení.
(16)
Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2009 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2008 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést.
(17)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti, až do vytvoření uvedené regionální organizace pro řízení rybolovu. Tato opatření byla revidována během osmého mezinárodního zasedání pro vytvoření SPRFMO, konaného v listopadu roku 2009. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a právně nezávazná podle mezinárodního práva. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o rybích populacích je však žádoucí tato opatření začlenit do práva Unie.
(18)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2009 omezení odlovu pro dvě další rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(19)
Z důvodů kontinuity by mělo být některým rybářským plavidlům třetích zemí umožněno provozovat rybolov ve vodách EU za určitých podmínek a v souladu s nařízením (ES) č. 1006/2008 a prováděcími předpisy k němu.
(20)
V souvislosti se stanovením rybolovných práv a podle článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a stanoviska VTHVR vyloučit některé skupiny plavidel z režimu intenzity stanoveného v uvedeném nařízení za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotyčných plavidel, že procento odlovů tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné. Polsko poskytlo informace o odlovech tresky obecné skupinou plavidel skládajících se z jednoho plavidla provádějícího cílený rybolov tresky tmavé v Severním moři vlečnými sítěmi s oky o velikosti 100 mm a větší. Spojené království poskytlo informaci o odlovech tresky obecné za dvě skupiny plavidel používajících vlečné sítě západně od Skotska. Na základě těchto informací posouzených VTVR lze stanovit, že úlovky tresky obecné, včetně výmětů, nepřekročily u těchto skupin plavidel 1,5 % jejich celkových odlovů. S ohledem rovněž na stávající kontrolní a monitorovací opatření zajišťující monitorování a kontrolu rybolovných činností těchto skupin plavidel a vzhledem k tomu, že začlenění těchto skupin by představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná celkovému dopadu tohoto začlenění na populaci tresky obecné, je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z uplatňování kapitoly III nařízení (ES) č. 1342/2008, a umožnit tak odpovídajícím způsobem zavedení omezení intenzity rybolovu pro dotyčné členské státy.
(21)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (36),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto rybolovných práv
-
na rok 2010 rybolovná práva na některé populace ryb a skupiny populací ryb a
-
na rok 2011 některá omezení intenzity rybolovu a na období uvedená v oddíle 2 kapitoly III hlavy II a v přílohách IE a V rybolovná práva na některé populace ryb v antarktických mořích.
2. Toto nařízení dále stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé populace ryb nebo skupiny populací ryb, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem a Faerskými ostrovy, až do ukončení konzultací o dohodách na rok 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na
a)
plavidla EU a
b)
rybářská plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách EU.
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení, s výjimkou poznámky pod čarou č. 1 k tabulce v části B přílohy V, nevztahuje na rybolovné činnosti, které jsou prováděny pouze za účelem vědeckého výzkumu prováděného s povolením a pod dohledem členského státu vlajky dotčeného plavidla a o nichž byly Komise a členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, předem informovány. Členské státy, které provádějí rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu, informují Komisi a členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, jakož i ICES a STECF o všech úlovcích získaných během těchto rybolovných činností.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné plavidly, které se účastní iniciativ souvisejících s řádně zdokumentovaným rybolovem, pokud tento rybolov využívá dodatečných kvót.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se vedle definicí stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 rozumí:
a)
„plavidly EU“ rybářská plavidla ve smyslu čl. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
„vodami EU“ vody ve smyslu čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 2371/2002;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;
d)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetím zemím;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
f)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí (37);
g)
„rejstříkem rybářského looďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
h)
„lodním deníkem rybolovu“ se rozumí lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Oblasti rybolovu
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v nařízení (ES) č. 218/2009;
b)
„Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7o 23' 48″ z. d.;
e)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009;
f)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009;
g)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím (38);
h)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (39);
i)
oblasti úmluvy CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004;
j)
oblast úmluvy IATTC (Úmluva o Meziamerické komisi pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (40);
k)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (41);
l)
„oblastí SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti dohody SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství (42) a západně od oblasti pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
m)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu) je vymezena v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (43);
n)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
Omezení odlovu a rozdělení
1. Omezení odlovu pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo vody EU, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 12 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 a v prováděcích předpisech k němu.
3. Komise stanoví omezení odlovu pro smačky ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.
4. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh ve vodách Grónska oblastí ICES V a XIV pro Unii ve výši 7,7 % TAC pro huňáčka severního.
5. Omezení odlovu pro populaci tresky Esmarkovy ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV a pro populaci šprota obecného ve vodách EU oblastí ICES IIa a IV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2010.
6. V důsledku revize populace tresky Esmarkovy podle odstavce 5 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 přezkoumat omezení odlovu pro populace tresky bezvousé ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV a pro populace tresky jednoskvrnné ve vodách EU oblastí ICES IIa, III a IV, aby se zohlednily průmyslové vedlejší úlovky tresky Esmarkovy.
7. Komise může postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanovit omezení odlovu pro populaci sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2010.
Článek 6
Zakázané druhy
Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
parejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnok hladký (Dipturus batis) ve vodách EU oblastí ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU oblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X a
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách.
Článek 7
Zvláštní ustanovení o rozdělování
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle čl. 21 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2847/93 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2010 do 31. ledna 2011 se omezení intenzity rybolovu stanovená
a)
v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části oblasti ICES IIIa mimo Skagerrak a Kattegat, v oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách EU oblastí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe;
d)
v příloze IID uplatňují na řízení populací smačků ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Navíc k omezením odlovu stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se pro roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství (44), se zakazuje odlov a uchovávání na palubě, překládka nebo vykládka souhrnného množství hlubinných mořských druhů a platýse černého přesahující 100 kg na jeden výjezd, pokud dané plavidlo nemá povolení k hlubinnému rybolovu vydané v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 2347/2002.
2. Členské státy zajistí, aby rybolovná činnost plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která vede k odlovu a uchovávání na palubě více než 10 tun hlubinných druhů a platýse černého za kalendářní rok, podléhala povolení k hlubinnému rybolovu.
3. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2010 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 10
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud
a)
odlov byl proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty či podíly byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:
a)
jiné druhy než sleď obecný a makrela obecná, pokud:
i)
byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost podle článku 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm, a
ii)
úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce;
nebo
b)
makrela obecná, pokud
i)
byla ulovena společně s kranasem obecným nebo sardinkou obecnou,
ii)
nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrely obecné, kranase obecného a sardinky obecné, které jsou na palubě, a
iii)
úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.
3. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud kvóta Unie nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, od kvóty Unie, s výjimkou odlovu provedeného v souladu s odstavcem 2.
4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.
Článek 11
Omezení využívání určitých rybolovných práv
V období od 1. května do 31. července 2010 je zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě jiné mořské živočichy než sledě obecného, makrelu obecnou, sardinku obecnou, kranase obecného, šprota obecného, tresku modravou a stříbrnici v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52o 27' s. š.
12o 19' z. d.
2
52o 40' s. š.
12o 30' z. d.
3
52o 47' s. š.
12o 39,600' z. d.
4
52o 47' s. š.
12o 56' z. d.
5
52o 13,5' s. š.
13o 53,830' z. d.
6
51o 22' s. š.
14o 24' z. d.
7
51o 22' s. š.
14o 03' z. d.
8
52o 10' s. š.
13o 25' z. d.
9
52o 32' s. š.
13o 07,500' z. d.
10
52o 43' s. š.
12o 55' z. d.
11
52o 43' s. š.
12o 43' z. d.
12
52o 38,800' s. š.
12o 37' z. d.
13
52o 27' s. š.
12o 23' z. d.
14
52o 27' s. š.
12o 19' z. d.
Článek 12
Netříděné vykládky v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách EU oblasti ICES IIa
1. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členského státu pro sledě obecného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách EU oblasti ICES IIa, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným v Unii a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení odlovu, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděny a obsahují sledě obecného.
2. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách EU oblasti ICES IIa.
3. Netříděné úlovky z oblasti ICES IIIa, IV a VIId a vod EU oblasti ICES IIa se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 2.
Článek 13
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 15
Omezení počtu plavidel oprávněných lovit tuňáka obecného
Maximální počet níže uvedených plavidel je omezen tak, jak je stanoveno v příloze IV:
-
návnadové čluny a čluny s vlečnými šňůrami EU oprávněné aktivně lovit tuňáka obecného (Thunnus thynnus) o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku;
-
plavidla drobného pobřežního rybolovu EU oprávněná aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středomoří;
-
plavidla EU lovící tuňáka obecného v Jaderském moři za účelem výkrmu nebo chovu oprávněná aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm.
Článek 16
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Navíc k ustanovením čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři zakazuje v období od 15. dubna do 15. května 2010.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů (rod Alopias).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovu pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v části B přílohy V na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu a registrovaná v členském státě, která byla v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2010/2011
1. Během rybářské sezóny 2010/2011 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2010
a)
svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou, za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V;
b)
konfigurace sítí, za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovek krilových.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 oznámeno CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech podle odstavce 2, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Článek 22
Ukončení veškerého rybolovu
1. Po oznámení o ukončení rybolovu sekretariátem CCAMLR z důvodu vyčerpání TAC uvedeného v příloze IE členské státy zajistí, aby všechna plavidla plující pod jejich vlajkou a provádějící rybolovné činnosti v oblasti, oblasti řízení, podoblasti, divizi, malé výzkumné jednotce nebo jiné jednotce řízení, na které se vztahuje oznámení o ukončení, odstranila všechna svá rybolovná zařízení z vody v den a hodinu stanovené v oznámeném ukončení.
2. Jakmile plavidlo obdrží takové oznámení, nesmí do 24 hodin před ohlášeným dnem a hodinou umístit další dlouhé lovné šňůry. Pokud je toto oznámení obdrženo méně než 24 hodin před dnem a hodinou ukončení, nesmí po obdržení oznámení umístit žádné další dlouhé lovné šňůry.
3. V případě ukončení rybolovu podle odstavce 1 opustí všechna plavidla oblast rybolovu hned po odstranění všech rybolovných zařízení z vody.
4. Není-li některé plavidlo schopno odstranit všechna svá rybolovná zařízení z vody ke dni a hodině uvedené v oznámeném ukončení z důvodu souvisejícího
a)
s bezpečností plavidla a posádky,
b)
s omezeními, která mohou být způsobena v důsledku nepříznivých povětrnostních podmínek,
c)
s ledovou pokrývkou na moři, nebo
d)
s potřebou chránit antarktické mořské prostředí,
uvědomí plavidlo svůj členský stát vlajky o situaci. Členské státy uvědomí co nejrychleji sekretariát CCAMLR a Komisi. Plavidlo nicméně vynaloží veškeré přiměřené úsilí pro co nejrychlejší odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody.
5. V případě použití odstavce 4 provedou členské státy šetření o činnostech plavidla a v souladu s vnitrostátním postupem oznámí sekretariátu CCAMLR a Komisi učiněná zjištění nejpozději do následujícího zasedání CCAMLR. Konečná zpráva potvrdí, zda plavidlo vynaložilo veškeré přiměřené úsilí pro odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody
a)
do oznámeného dne a hodiny ukončení a
b)
co nejrychleji po oznámení uvedeném v odstavci 4.
6. Pokud po odstranění všech rybolovných zařízení z vody plavidlo z uzavřené oblasti nevypluje, členský stát vlajky zajistí, aby sekretariát CCAMLR nebo Komise byly informovány.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit počet plavidel uvedených v odstavcích 1 a 2 podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných rybích populací.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit omezení rybářské kapacity, jak jsou uvedena v tomto článku, v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto rozvojových plánech.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které aktivně prováděly v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 pelagický rybolov, omezí celkovou úroveň hrubé prostornosti (GT) plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace v roce 2010 na celkovou úroveň 78 610 GT v oblasti úmluvy SPRFMO tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
Omezení odlovu pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 24 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s omezeními odlovu stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně GT.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství úlovků, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje
a)
buď od 29. července do 28. září 2010, nebo od 10. listopadu 2010 do 18. ledna 2011, v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořské pobřeží Ameriky,
-
zeměpisná délka 150° z. d.,
-
zeměpisná šířka 40° s. š.,
-
zeměpisná šířka 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2010 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisná délka 94° z. d.,
-
zeměpisná délka 110° z. d.,
-
zeměpisná šířka 3° s. š.,
-
zeměpisná šířka 5° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2010, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla Společenství s košelkovými nevody musí ve stanovené oblasti a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v řídicí oblasti IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
Cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků v oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje: rejnokovití (Rajidae), ostroun obecný (Squalus acanthias), světloun Bigelowův (Etmopterus bigelowi), světloun krátkoocasý (Etmopterus brachyurus), světloun velký (Etmopterus princeps), světloun malý (Etmopterus pusillus), máčka přízračná (Apristurus manis), světloun šupinkatý (Scymnodon squamulosus) a hlubinní žraloci nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2010 do 24:00 hod. dne 30. září 2010. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
Omezení odlovu
Plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008 a v této hlavě.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zakázané druhy
Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnok hladký (Dipturus batis) ve vodách EU oblastí ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X a
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU oblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Změna nařízení (ES) č. 1359/2008
V části 2 přílohy nařízení (ES) č. 1359/2008 se položka týkající se druhu hlavoun tuponosý ve vodách Společenství a vodách nespadajících pod svrchovanost nebo do jurisdikce třetích zemí podoblasti ICES III nahrazuje tímto:
„Druh:
Hlavoun tuponosý
Coryphaenoides rupestris
Oblast:
Vody Společenství a vody, které nespadají pod svrchovanost nebo do jurisdikce třetích zemí, oblasti III (45)
(RNG/03-)
Rok
2009
2010
Dánsko
804
804
Německo
5
5
Švédsko
41
41
ES
850
850
Článek 37
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se doplňují nová písmena, která znějí:
„c)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království účastnících se rybolovu uvedeného v žádosti Spojeného království ze dne 18. června 2009, která provádějí cílený rybolov humra severského a používají vlečné sítě pro lov u dna a nevody se sítěmi s oky o velikosti 70 mm a větší, ale menší než 100 mm ve vodách západně od Skotska, zejména v oblasti Minch (statistické pravoúhelníky ICES 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3);
d)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království účastnících se rybolovu uvedeného v žádosti Spojeného království ze dne 18. června 2009, která provádějí cílený rybolov humra severského a používají vlečné sítě pro lov u dna a nevody se sítěmi s oky o velikosti 70 mm a větší, ale menší než 100 mm ve vodách západně od Skotska, zejména v oblasti Firth of Clyde (statistické pravoúhelníky ICES 39 E5 a 40 E5);
e)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Polska účastnících se rybolovu uvedeného v žádosti Polska ze dne 24. dubna 2009, doplněné korespondencí ze dne 11. července 2009, která provádějí cílený rybolov tresky tmavé a používají vlečné sítě pro lov u dna s oky o velikosti 100 mm a větší v Severním moři a vodách EU oblasti ICES IIa za neustálé přítomnosti pozorovatele.“
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 1226/2009
Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 1226/2009 ze dne 20. listopadu 2009, kterým se pro rok 2010 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (46), se nahrazuje tímto:
„Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Společenství (dále jen ‚plavidla Společenství‘) působící v Baltském moři.
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné pouze za účelem vědeckého výzkumu, které jsou prováděny s povolením a pod dohledem členského státu vlajky dotčeného plavidla a o nichž byly Komise a členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, předem informovány. Členské státy, které provádějí rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu, informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, ICES a STECF o všech úlovcích získaných během těchto rybolovných činností.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné plavidly, které se účastní iniciativ souvisejících s řádně zdokumentovaným rybolovem, pokud tento rybolov využívá dodatečných kvót.“
Článek 39
Změna nařízení (ES) č. 1287/2009
Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 1287/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se pro rok 2010 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb v Černém moři (47), se nahrazuje tímto:
„Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Společenství (dále jen ‚plavidla Společenství‘) provozující rybolov v Černém moři.
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné pouze za účelem vědeckého výzkumu, které jsou prováděny s povolením a pod dohledem členského státu vlajky dotčeného plavidla a o nichž byly Komise a členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, předem informovány. Členské státy, které provádějí rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu, informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, ICES a STECF o všech úlovcích získaných během těchto rybolovných činností.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné plavidly, které se účastní iniciativ souvisejících s řádně zdokumentovaným rybolovem, pokud tento rybolov využívá dodatečných kvót.“
Článek 40
Vstuip v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2010.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2010, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv oddíl 2 kapitoly III hlavy II a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. ledna 2010.