Nařízení Rady (ES) č. 1035/97
ze dne 2. června 1997,
kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 213 a 235 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
(1) vzhledem k tomu, že při vypracovávání a provádění svých politik a přijímání právních předpisů musí Společenství respektovat základní práva; že kromě toho respektování lidských práv je podmínkou právnosti předpisů Společenství;
(2) vzhledem k tomu, že shromažďování a analýza objektivních, spolehlivých a srovnatelných informací o rasismu, xenofobii a antisemitismu jsou tedy na úrovni Společenství nezbytné, aby si Společenství mohlo utvořit úplný obraz o těchto jevech a splnit tak svou povinnost respektovat základní práva a brát na ně ohled při vypracovávání a provádění svých politik a právních předpisů, které přijímá ve své oblasti působnosti;
(3) vzhledem k tomu, že orgány a členské státy Společenství opakovaně zdůrazňovaly význam respektování lidských práv;
(4) vzhledem k tomu, že ve společném prohlášení ze dne 5. dubna 1977 [4] zdůrazňují Evropský parlament, Rada a Komise "základní význam, který přisuzují respektování lidských práv" a prohlašují, že "při výkonu svých pravomocí a při dosahování cílů Evropského společenství respektují a nadále budou respektovat tato práva";
(5) vzhledem k tomu, že dne 11. června 1986 Evropský parlament, Rada, zástupci členských států, zasedající v Radě, a Komise přijali prohlášení proti rasismu a xenofobii [5], v němž poukazují "na význam přiměřené informovanosti a zvýšení citlivosti všech občanů s ohledem na nebezpečí rasismu a xenofobie" a které zdůrazňuje "význam odpovídajícího a objektivního informování a upozorňování všech občanů na nebezpečí rasismu a xenofobie, jakož i nezbytnost stálé ostražitosti pro předcházení jakékoli podobě diskriminace a její potlačování";
(6) vzhledem k tomu, že Rada a zástupci vlád členských států, zasedající v Radě, přijaly dne 29. května 1990 usnesení o boji proti rasismu a xenofobii [6];
(7) vzhledem k tomu, že dne 5. října 1995 Rada a zástupci vlád členských států, zasedající v Radě, přijali usnesení o boji proti rasismu a xenofobii v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí [7] a dne 23. října 1995 přijali usnesení o odpovědi vzdělávací soustavy na problémy rasismu a xenofobie [8];
(8) vzhledem k tomu, že Rada dne 15. července 1996 přijala na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii společnou akci, která se týká boje proti rasismu a xenofobii [9];
(9) vzhledem k tomu, že Rada a zástupci vlád členských států přijali dne 23. července 1996 usnesení o Evropském roku proti rasismu (1997) [10];
(10) vzhledem k tomu, že Evropská rada na zasedání ve dnech 24. a 25. června 1994 na Korfu rozhodla o posílení snah o vymezení, na úrovni Evropské unie, celkové strategie boje proti rasismu a xenofobii; že za tímto účelem zřídila poradní komisi pověřenou vypracováním doporučení o boji proti rasismu a xenofobii;
(11) vzhledem k tomu, že Evropská rada na zasedání v Cannes ve dnech 26. a 27. června 1995 požádala poradní komisi, aby pokračovala ve své práci a prostudovala v úzké spolupráci s Radou Evropy možnost zřízení Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie;
(12) vzhledem k tomu, že závěry studie o možnosti zřízení Střediska byly předloženy Evropské radě na jejím zasedání ve Florencii ve dnech 21. a 22. června 1996;
(13) vzhledem k tomu, že Evropská rada na svém zasedání ve Florencii znovu potvrdila rozhodnutí Unie důsledně potlačit rasismus a xenofobii a schválila zásadu, která předpokládá zřízení evropského střediska;
(14) vzhledem k tomu, že pro splnění úkolu shromažďování a analýzy informací o rasismu, xenofobii a antisemitismu pokud možno co nejlépe a nezávisle a pro zachování úzkých vztahů s Radou Evropy je nezbytné vytvořit na úrovni Společenství samostatný subjekt s vlastní právní subjektivitou, Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (dále jen "Středisko");
(15) vzhledem k tomu, že rasismus, xenofobie a antisemitismus obsahují četné komplexní úzce související hlediska, jež lze jen obtížně oddělit; že by tedy Středisku měl být svěřen obecný úkol shromažďovat a analyzovat informace týkající se různých oblastí činnosti Společenství; že úkol Střediska se zaměřuje na oblasti, v nichž je dobrá znalost těchto jevů pro činnost Společenství zvláště důležitá;
(16) vzhledem k tomu, že rasismus a xenofobie jsou jevy zřetelné na všech úrovních Společenství: místní, regionální, celostátní úrovni a na úrovni Společenství; že shromážděné a analyzované informace na úrovni Společenství mohou tedy orgány členských států používat v oblasti své působnosti při vypracovávání a provádění opatření na místní, regionální a celostátní úrovni;
(17) vzhledem k tomu, že Středisko poskytne výsledky své činnosti jak Společenství, tak členským státům;
(18) vzhledem k tomu, že v členských státech existují četné význačné instituce, které se zabývají studiem rasismu a xenofobie;
(19) vzhledem k tomu, že koordinace výzkumu a vytvoření sítě institucí zlepšují prospěšnost a účinnost této práce;
(20) vzhledem k tomu, že úkoly svěřené Středisku předpokládají úzké vztahy s Radou Evropy, která má v této oblasti značné zkušenosti, jakož i spolupráci s ostatními subjekty členských států a s mezinárodními organizacemi kvalifikovanými v oblastech souvisejících s rasismem a xenofobií, aby byla podpořena spolupráce a aby bylo zabráněno prolínání a zdvojení činnosti;
(21) vzhledem k tomu, že Středisko bude mít možnost samostatně rozhodovat o správních podmínkách spolupráce s těmito organizacemi; že Společenství je naopak příslušné uzavřít jménem Střediska dohodu s Radou Evropy o úzké spolupráci mezi Radou Evropy a Střediskem; že totéž platí pro uzavření dohod s ostatními mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, které jsou nezbytné pro plnění úkolů Střediska;
(22) vzhledem k tomu, že ochrana osobních údajů zpracovávaných, přijímaných nebo vyměňovaných Střediskem musí být zajištěna podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [11];
(23) vzhledem k tomu, že Středisko musí pro splnění svých úkolů požívat co největší samostatnost;
(24) vzhledem k tomu, že by měla být stanovena příslušnost Soudního dvora pro rozhodování, na základě rozhodčí doložky, sporů týkajících se smluvní a mimosmluvní odpovědnosti Střediska; že je třeba rovněž stanovit příslušnost Soudního dvora pro rozhodování o opravných prostředcích proti aktům Střediska za podmínek článku 173 Smlouvy;
(25) vzhledem k tomu, že toto nařízení lze případně po uplynutí tříletého období upravit, s cílem provést případné úpravy nebo rozšíření úkolů Střediska, zejména s ohledem na vývoj pravomocí Společenství;
(26) vzhledem k tomu, že oprávnění podle článku 213 Smlouvy pro shromažďování a analýzu informací týkajících se různých oblastí činnosti Společenství nedovolují, aby toto shromažďování prováděl specializovaný samostatný subjekt s vlastní právní subjektivitou; že by tedy pro vytvoření takového subjektu měl být využit článek 235 Smlouvy a mělo by tak být umožněno předávání informací organům a institucím Společenství a členským státům,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřizuje se Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (dále jen "Středisko").
Článek 2
Účel a úkoly
1. Hlavním cílem Střediska je poskytovat Společenství a členským státům, zejména v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 3, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o rasismu, xenofobii a antisemitismu na evropské úrovni, které jsou pro ně užitečné, pokud přijímají v oblastech spadajících do jejich působnosti opatření nebo vymezují akce.
2. Středisko studuje rozsah a vývoj rasismu, xenofobie a antisemitismu a jejich projevy, analyzuje jejich příčiny, následky a účinky a zkoumá příklady osvědčených postupů k jejich odstranění. Za tímto účelem Středisko pro splnění svých úkolů:
a) shromažďuje, ukládá a analyzuje informace a údaje včetně výsledků vědeckých výzkumů, které mu sdělí výzkumné ústavy, členské státy, orgány Společenství, mezinárodní organizace, zejména ty, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1, a nevládní organizace;
b) zahájí spolupráci s poskytovateli informací a vypracuje způsob sladěného používání jejich databází, aby bylo zlepšeno na případnou žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise šíření jejich informací;
c) provádí na případnou žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise výzkum a vědecká šetření, přípravné studie a studie proveditelnosti. Přitom bere Středisko ohled na již prováděné studie a jiné činnosti (konference, semináře, probíhající výzkumy, publikace), zejména ve střediscích a organizacích, se kterými udržuje vztahy v rámci evropské informační sítě o rasismu a xenofobii (Raxen), aby bylo zabráněno zdvojení činnosti a zajištěno nejlepší využití zdrojů. Rovněž pořádá zasedání odborníků a v případě potřeby zřizuje pracovní skupiny ad hoc;
d) vytváří veřejně přístupný fond dokumentace, podněcuje podporu informačních činností a podporuje vědecký výzkum;
e) vypracovává závěry a stanoviska určená Společenství a členským státům;
f) vyvíjí metody pro dosažení lepší srovnatelnosti, objektivity a spolehlivosti údajů na úrovni Společenství tím, že vypracovává ukazatele a kritéria, které umožní zlepšení soudržnosti informací;
g) zveřejňuje výroční zprávu o stavu rasismu a xenofobie ve Společenství, v níž zejména zdůrazní příklady osvědčených postupů, jakož i o své činnosti;
h) zřizuje a koordinuje evropskou síť o rasismu a xenofobii (Raxen) tvořenou ústřední jednotkou Střediska, která spolupracuje s vnitrostátními univerzitními výzkumnými středisky, nevládními organizacemi a specializovanými středisky vytvořenými organizacemi členských států nebo mezinárodními organizacemi uvedenými v článku 7;
i) usnadňuje a podporuje pravidelné pořádání kulatých stolů nebo zasedání jiných stálých poradních subjektů, které již existují v členských státech za účasti sociálních partnerů, výzkumných středisek a zástupců příslušných veřejných orgánů a dalších osob nebo subjektů zabývajících se otázkou rasismu a xenofobie. Středisko ve výroční zprávě o stavu rasismu a xenofobie ve Společenství bere ohled na výsledky vnitrostátních kulatých stolů nebo zasedání jiných stávajících stálých poradních grémií.
Článek 3
Pracovní metody a oblasti činnosti
1. Středisko plní své úkoly v rámci pravomocí Společenství v závislosti na cílech stanovených v ročním programu a v rámci dostupných rozpočtových prostředků.
2. Středisko, aby zabránilo zdvojení činnosti, bere při výkonu své činnosti ohled na činnosti již provedené orgány Společenství nebo jinými příslušnými mezinárodními institucemi nebo organizacemi, zejména Radou Evropy, a dbá v úzké spolupráci s Radou Evropy na zajištění přidané hodnoty.
3. Informace a údaje, které mají být shromážděny a zpracovány, vědecké výzkumy, šetření a studie, které mají být provedeny a podpořeny, se týkají rozsahu, vývoje, příčin a důsledků rasismu a xenofobie, zejména v těchto oblastech:
a) volný pohyb osob uvnitř Společenství;
b) informování, televizní vysílání a ostatní sdělovací a komunikační prostředky;
c) obecné a odborné vzdělávání a mládež;
d) sociální politika včetně zaměstnanosti;
e) volný pohyb zboží;
f) kultura.
Článek 4
Evropská informační síť o rasismu a xenofobii (Raxen)
1. Aby co nejrychleji a nejúčinněji došlo k zavedení sítě uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. h), předají členské státy Středisku seznam středisek a organizací uvedených ve zmíněném článku, které jsou jim známy.
2. Správní rada Střediska vyzývá s ohledem na seznam uvedený v odstavci 1 subjekty příslušné v oblastech souvisejících s rasismem a xenofobií nebo subjekty, jejichž hlavním úkolem je analýza těchto jevů, aby se připojily k síti Raxen.
3. Středisko může se subjekty uvedenými v odstavci 2 navázat smluvní vztahy, zejména dodavatelské, za účelem provedení úkolů, jež jim případně svěří.
Středisko může rovněž navázat smluvní vztahy ad hoc pro specifické úkoly se subjekty, které nejsou součástí sítě Raxen.
Přidělení těchto úkolů je třeba uvést do ročního programu Střediska.
Článek 5
Ochrana a důvěrnost osobních údajů
1. Středisko může shromažďovat osobní údaje pouze za účelem plnění úkolů podle tohoto nařízení. Středisko uplatňuje pro zpracování a výměnu osobních údajů, které provádí podle tohoto nařízení, ustanovení směrnice 95/46/ES. Za tímto účelem jsou přijaty prováděcí předpisy k těmto ustanovením, zejména s ohledem na práva dotčených osob, důvěrnost a bezpečnost operací zpracování údajů, přiměřená ochranná opatření zajišťující anonymní povahu před jejich sdělením, jakož i vnitřní dohled nad zpracováním údajů.
2. Prováděcí předpisy uvedené v článku 1 se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství. Středisko nesmí zpracovávat osobní údaje před vstupem těchto prováděcích předpisů v platnost, a pouze pokud byl zřízen kontrolní orgán podle článku 28 směrnice 95/46/ES a pokud pracuje.
Až do okamžiku určení tohoto kontrolního orgánu nebo těchto kontrolních orgánů zřízených pro orgány a instituce Společenství kontroluje činnost Střediska, pokud jde o dodržování předpisů týkajících se ochrany údajů, veřejný ochránce práv stanovený v článku 138e Smlouvy v rámci úkolů, které mu svěřuje Smlouva.
3. Do dne provedení směrnice 95/46/ES členské státy při předávání nebo přijímání osobních údajů podle tohoto nařízení uplatňují příslušné vnitrostátní předpisy týkající se ochrany údajů.
Do dne provedení zmíněné směrnice může členský stát, jenž předal Středisku osobní údaje, odmítnout jejich předání jinému členskému státu nebo může pro předání požadovat splnění určitých podmínek, pokud příjemce předávaných údajů nemůže pro jejich zpracování zaručit ochranu odpovídající směrnici 95/46/ES.
V každém případě osobní údaje, které Středisko shromáždí a předá Společenství nebo členským státům, se poté neuloží a nepoužívají způsobem neslučitelným s účely, pro něž je Středisko shromáždilo.
4. Členské státy a vnitrostátní subjekty, které spolupracují se Střediskem nejsou povinny poskytovat informace, jež jsou podle vnitrostátních právních předpisů označeny jako důvěrné.
Článek 6
Právní subjektivita a způsobilost k právním úkonům
Středisko má právní subjektivitu. V každém členském státě má nejširší způsobilost k právním úkonům, která je přiznávána právnickým osobám podle vnitrostátních právních předpisů. Středisko může zejména nabývat nebo zcizovat nemovitý nebo movitý majetek a vystupovat před soudem.
Článek 7
Spolupráce s vnitrostátními a mezinárodními organizacemi
1. Středisko spolupracuje za účelem výkonu svých úkolů s organizacemi členských států nebo mezinárodními, vládními nebo nevládními organizacemi kvalifikovanými v oblasti rasismu a xenofobie.
2. Správní podmínky spolupráce podle odstavce 1 podléhají schválení správní rady.
3. Středisko koordinuje své činnosti s činnostmi Rady Evropy, zejména v souvislosti s programem činností vypracovaným podle čl. 8 odst. 3 písm. a). Za tímto účelem uzavře Společenství postupem podle článku 228 Smlouvy jménem Střediska dohodu s Radou Evropy, aby zahájilo úzkou spolupráci mezi Radou a Střediskem. Tato dohoda rovněž obsahuje jmenování osoby do správní rady Střediska provedené Radou Evropy.
Pokud se uzavření dohod s ostatními mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi ukáže jako nezbytné, aby Středisko mohlo účinně plnit své úkoly, uzavře Společenství tyto dohody jménem Střediska postupem uvedeným v předchozím pododstavci.
Článek 8
Správní rada
1. Správní rada Střediska se skládá z nezávislých osobností jmenovaných po jedné každým členským státem, z nezávislé osobnosti jmenované Evropským parlamentem a z nezávislé osobnosti jmenované Radou Evropy podle čl. 7 odst. 3 a ze zástupce Komise. Členové správní rady jsou osoby s odpovídajícími zkušenostmi v oblasti lidských práv a analýzy rasismu, xenofobie a antisemitismu.
Každý člen má náhradníka jmenovaného obdobným způsobem.
2. Jména členů správní rady a jejich náhradníků se sdělí Komisi, aby byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství. Jejich funkční období je tříleté a mohou být jednou jmenováni dvakrát po sobě. Správní rada volí svého předsedu a místopředsedu a ostatní členy výkonného orgánu uvedeného v článku 9.
Každý člen správní rady nebo v jeho nepřítomnosti náhradník má jeden hlas. Rozhodnutí jsou přijímána dvoutřetinovou většinou všech odevzdaných hlasů. Předseda hlasuje. Osoba jmenovaná Radou Evropy nehlasuje o rozhodnutích uvedených v odst. 3 písm. d) a e).
3. Správní rada přijímá rozhodnutí nezbytná pro fungování Střediska. Zejména:
a) přijímá roční program činností Střediska v závislosti na rozpočtu a dostupných prostředcích; v případě potřeby lze program během roku přezkoumat;
b) přijímá výroční zprávu a závěry a stanoviska Střediska a předává je Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů; zajišťuje zveřejnění výroční zprávy;
c) jmenuje ředitele Střediska;
d) přijímá návrh rozpočtu a konečný roční rozpočet Střediska;
e) schvaluje účty a uděluje absolutorium řediteli za plnění rozpočtu.
4. Správní rada přijme svůj jednací řád. Správní radu svolává její předseda nejméně dvakrát ročně.
Článek 9
Výkonný výbor
1. Výkonný výbor se skládá z předsedy, místopředsedy a nejvýše tří dalších členů správní rady, mezi nimiž jsou osoby jmenované Radou Evropy a zástupce Komise.
2. Výkonný výbor kontroluje činnost Střediska, dohlíží na přípravu a provádění programů a připravuje zasedání správní rady s podporou ředitele Střediska. Výkonný výbor plní dále všechny úkoly, které mu svěří správní rada v souladu se svým jednacím řádem.
Článek 10
Ředitel
1. V čele Střediska je ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, jenž může být jmenován opakovaně.
2. Ředitel odpovídá za:
a) provádění úkolů podle čl. 2 odst. 2;
b) přípravu a provádění ročního programu činností Střediska;
c) přípravu výroční zprávy, závěrů a stanovisek uvedených v tomto nařízení;
d) všechny otázky týkající se personálu a běžné správy.
3. Ředitel odpovídá správní radě za řízení a účastní se zasedání správní rady a výkonného výboru.
4. Ředitel je právním zástupcem Střediska.
Článek 11
Personál
1. Na personál Střediska se vztahují nařízení a předpisy platné pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství.
2. Středisko vykonává vůči svému personálu pravomoci, které náleží orgánu oprávněnému ke jmenování.
3. Správní rada přijme v souladu s Komisí vhodné prováděcí předpisy.
Článek 12
Rozpočet
1. Veškeré příjmy a výdaje Střediska jsou předmětem odhadu na každý rozpočtový rok, který se shoduje s kalendářním rokem, a jsou zahrnuty do rozpočtu Střediska.
2. Ředitel sestaví nejpozději do 15. února každého roku předběžný návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok. Předběžný návrh rozpočtu pokrývá provozní výdaje a program činnosti stanovený pro následující rozpočtový rok. Ředitel předkládá tento předběžný návrh doplněný seznamem pracovních míst Správní radě.
3. Rozpočet je vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
4. Příjmy Střediska zahrnují, aniž jsou dotčeny jiné zdroje:
a) příspěvek Společenství zanesený do zvláštního záhlaví souhrnného rozpočtu Evropských společenství (oddíl "Komise");
b) platby jako úhradu za poskytnuté služby;
c) případné finanční příspěvky organizací uvedených v článku 7;
d) případné dobrovolné příspěvky členských států.
5. Výdaje Střediska zahrnují zejména odměny personálu, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje související se smlouvami uzavřenými s institucemi a subjekty, které jsou součástí sítě Raxen, nebo se třetími osobami.
6. Správní rada přijme návrh rozpočtu a předá jej Komisi, která na jeho základě vypracuje odpovídající odhady pro podporu zařazené do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropských společenství, který předloží Radě podle článku 203 Smlouvy.
7. Správní rada přijme konečný rozpočet Střediska před začátkem rozpočtového roku a upraví jej podle potřeby o podporu Společenství a další příjmy Střediska.
8. Rozpočet Střediska plní ředitel.
9. Kontrolu závazků a plateb veškerých výdajů Střediska a kontrolu stanovení a výběru všech příjmů provádí finanční kontrolor Komise.
10. Nejpozději 31. března každého roku předkládá ředitel Komisi, správní radě a Účetnímu dvoru vyúčtování všech příjmů a výdajů Střediska za uplynulý rozpočtový rok.
Účetní dvůr posuzuje zmíněné vyúčtování podle článku 188c Smlouvy
11. Správní rada uděluje řediteli absolutorium za plnění rozpočtu.
12. Správní rada přijme po konzultaci Komise a Účetního dvora vnitřní finanční předpisy, které upřesní zejména způsoby sestavení a plnění rozpočtu Střediska.
Článek 13
Překladatelské služby nezbytné pro činnost Střediska v zásadě zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie, zřízené nařízením (ES) č. 2965/94 [12].
Článek 14
Výsady a imunity
Na Středisko se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.
Článek 15
Příslušnost Soudního dvora
1. Smluvní odpovědnost Střediska se řídí rozhodným právem dané smlouvy.
Soudní dvůr je příslušný pro rozhodování na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvách uzavíraných Střediskem.
2. V oblasti mimosmluvní odpovědnosti musí Středisko napravit, v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států, škody, které způsobilo nebo které způsobili jeho zaměstnanci při výkonu svých funkcí.
Soudní dvůr je příslušný pro rozhodování o sporech, které se týkají náhrady těchto škod.
3. Soudní dvůr je příslušný rozhodovat o opravných prostředcích podaných proti aktům Střediska za podmínek stanovených v článku 173 Smlouvy.
Článek 16
Zpráva
Během třetího roku po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o hodnocení činnosti Střediska doplněnou o případné návrhy na úpravu nebo rozšíření jeho úkolů, zejména v závislosti na vývoji pravomocí Společenství v oblasti rasismu a xenofobie.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost jeden den po rozhodnutí příslušných orgánů o sídle Střediska.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 2. června 1997.