ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 1. října 2003
o státní podpoře Německa ve prospěch společnosti Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
(oznámeno pod číslem K(2003) 3375)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/940/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky podle těchto ustanovení (1),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 30. prosince 1999 oznámilo Německo Komisi několik opatření podpory ve prospěch společnosti Jahnke Stahlbau GmbH, Halle (dále jen „Jahnke“). Případ byl zaregistrován pod číslem NN 9/2000.
(2)
Dopisem ze dne 2. března 2001 uvědomila Komise Německo, že ohledně této podpory a oznámeného prodeje majetku zahajuje řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(3)
Podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (3), si Komise vyžádala od Německa všechny nezbytné informace k ověření, zda byla podle schváleného režimu podpory poskytnuta konsolidační půjčka spolkové země Sasko-Anhaltsko.
(4)
Komise neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky.
(5)
Německo předložilo své připomínky k zahájení řízení dne 17. května 2001, 22. listopadu 2002 a 17. ledna 2003.
(6)
Dne 17. ledna 2003 sdělilo Německo Komisi, že Jahnke podala návrh na zahájení konkurzního řízení. Dne 31. července 2003 dále sdělilo, že konkurzní řízení bylo zahájeno v únoru 2003.
II. POPIS
(7)
Podnik ocelových staveb Jahnke se nachází v Halle (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
1. Vývoj
(8)
Společnost Jahnke založil dne 12. listopadu 1999 pan Bernd Jahnke, podnikový ředitel podniku ocelových staveb Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (dále jen „Jahnke Lenzen“) s cílem převzít majetek společnosti HAMESTA Steel GmbH (dále jen „HAMESTA“), která v květnu 1999 ohlásila konkurz. HAMESTA byla nástupnickým podnikem společnosti Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv., která se nacházela v konkurzu již od roku 1998. Společnost Hallische Metall- und Stahlbau GmbH byla v roce 1995 privatizována institucí Treuhandanstalt (úřad pro správu státního majetku) ve prospěch společnosti Thuringia AG. S tím bylo spojeno poskytnutí oprávněných podpor ve výši přibližně 37 milionů EUR.
(9)
V listopadu 1999 sdělil konkurzní správce společnosti HAMESTA panu Jahnkemu, že majetek této společnosti bude moci prodat pouze se souhlasem shromáždění věřitelů. S ohledem na pozdější prodej přislíbil, že by od 1. ledna 2000 mohla Jahnke využívat majetek za částku přibližně 13 000 EUR měsíčně.
(10)
Dne 3. února 2001 byl vypracován návrh dohody o převzetí mezi konkurzním správcem a panem Jahnke, podle kterého bude moci investor získat majetek za stanovenou prodejní cenu ve výši přibližně 2,5 milionů EUR. Mezitím se však shromáždění věřitelů usneslo, že dohodu o převzetí neprovede, nýbrž že prodá majetek v dražbě. Dohoda o převzetí proto nebyla schválena a zůstane neúčinná.
(11)
V květnu 2000 podepsali konkurzní správce a pan Jahnke novou nájemní smlouvu na neomezenou dobu trvání a se šestiměsíční výpovědní lhůtou ke konci roku. Částka měsíčního nájemného byla stanovena na přibližně 11 300 EUR.
(12)
V listopadu 2002 sdělilo Německo Komisi, že za účelem získání majetku měla Jahnke v úmyslu převzít nejprve hypoteční práva dvou věřitelů společnosti HAMESTA, aby si zajistila své postavení kupujícího. K tomu uzavřela společnost Jahnke dohodu s oběma věřiteli o převzetí hypotečních práv za cenu 1,54 milionů EUR.
(13)
Podle sdělení Německa se dražba majetku společnosti HAMESTA neuskutečnila. Společnost Jahnke je nadále v konkurzním řízení. Veřejná dražba majetku společnosti HAMESTA byla původně stanovena na rok 2002 a má se nyní konat na konci roku 2003. Konkurzní řízení proti společnosti Jahnke nebude ukončeno do poloviny roku 2004.
(14)
V březnu 2001 dosáhla společnost Jahnke s přibližně 80 zaměstnanci obratu ve výši kolem 5 milionů EUR (v roce 2000 okolo 2 milionů EUR) a hospodářského výsledku ve výši kolem 18 000 EUR (v roce 2000 okolo 100 000 EUR). Společnost Jahnke Lenzen dosáhla v roce 2001 obratu ve výši kolem 3,3 milionů EUR (v roce 2000 okolo 4,4 milionů EUR) a hospodářského výsledku ve výši kolem 21 000 EUR (v roce 2000 okolo 71 000 EUR). Jahnke Lenzen má okolo 40 zaměstnanců.
2. Opatření podpory
(15)
Náklady a finanční prostředky odhadnuté na restrukturalizaci se oproti údajům, které Komise původně předložila v letech 1999 a 2000, značně změnily. V dopise ze dne 4. září 2000 byla uvedena následující potřeba financování:
Potřeba financování
(EUR)
Původ finančních prostředků (EUR) (zaokrouhlená čísla)
Vlastní prostředky investora
Sparkasse Halle
Spolková země Sasko-Anhaltsko
Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben („BvS“)
Kupní cena:
Do 2,5 milionů
20 % z 2,5 milionů
500 000
Záruka za 80 % půjčky ve výši 2 milionů
Majetek/Kontokorent:
410 000
Akciový kapitál
260 000
150 000
Náklady na zahájení činnosti
670 000
Konsolidačnípůjčka
260 000
410 000
Celkem
3,58 milionů
260 000
500 000
2,26 milionů
560 000
(16)
Kupní cena za majetek by měla být financována bankovním úvěrem ve výši 2,5 milionů EUR, z něhož má být 80 % zajištěno zárukou spolkové země Sasko-Anhaltsko. Zbylých 20 % má být zajištěno hypotečními právy a majetkem.
(17)
Záruka spolkové země Sasko-Anhaltsko by měla být poskytnuta na základě schváleného režimu o ručení (4). Jednou z podmínek právní úpravy je, aby byla splněna kritéria pokynů Komise o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „pokyny“) (5).
(18)
Podle Německa nebyly poskytnuty ani bankovní úvěr na nákup majetku, ani záruka.
(19)
K úhradě nákladů na zahájení činnosti potřebovala společnost Jahnke provozní kapitál ve výši 1,08 milionů EUR převážně na financování zakázek a svůj kontokorentní úvěr. K tomu přispěl investor částkou 260 000 EUR, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (dále jen „BvS“) dvěma půjčkami v celkové výši 560 000 EUR a spolková země Sasko-Anhaltsko půjčkou ve výši 260 000 EUR (6).
(20)
S výhradou souhlasu Komise mají být půjčky BvS přeměněny v dotace.
(21)
Provozní kapitál byl zapotřebí na opatření na údržbu, překlenovací financování nesplacených pohledávek a financování zakázek. Podle německých orgánů je v průmyslu ocelářského stavebnictví běžné, že na přibližně 10 % hodnoty zakázek je zpočátku poskytnuta bankovní záruka. Po ukončení prací a při dodávce má zákazník nárok na záruku ve výši 5 % na dva roky až pět let.
3. Projekt restrukturalizace
(22)
Podle Německa se plán restrukturalizace investora opírá v podstatě o jím získané know-how, zavedení účinné kontroly a zjednodušení struktury vedení podniku, zrušení správních činností, restrukturalizaci podnikových oblastí a zvyšující se využívání podnikové sítě společnosti Jahnke Lenzen. Doba restrukturalizace byla stanovena od 1. prosince 1999 až do 30. listopadu 2002.
(23)
Podle plánu restrukturalizace činí obrat/roční výsledek hospodaření v roce 2000 přibližně 8 milionů/250 000 EUR, v roce 2001 9 milionů/600 000 EUR a v roce 2002 10 milionů/600 000 EUR. V roce 2000 obnášel obrat/roční výsledek hospodaření 2 miliony/100 000 EUR a v roce 2001 5 milionů/15 000 EUR.
(24)
Plán restrukturalizace sestával podle Německa z dále uvedených opatření.
(25)
Podle Německa bylo jedním z důvodů, které nakonec vedly ke konkurzu společnosti HAMESTA, nedostatečné obchodní vedení podniku. HAMESTA zaměstnávala velké množství zaměstnanců v podnikové a správní oblasti, což vedlo k vysokým nákladům a nefunkčnímu podnikovému vedení.
(26)
Počet zaměstnanců byl snížen na 80, z nichž 45 bylo zaměstnáno ve výrobě. Počet zaměstnanců v podnikovém vedení byl mimořádně snížen. Některé úkoly, které byly dříve prováděny v rámci podniku, převezmou kromě kmenových zaměstnanců dva externí poradci, advokát a podnikový poradce.
(27)
Podle názoru Německa vyřizovala HAMESTA v minulosti zakázky nedostatečně profesionálně. Výkony, které vznikly dodatečně při plnění smlouvy, nebyly zákazníkům účtovány. To opět vedlo k chybnému výpočtu nákladů u zakázek.
(28)
Jako součást restrukturalizace byla v prosinci 1999 zavedena koncepce vedení podniku s úkoly pro formulování, řízení a plnění podnikových cílů, která využívá moderní software pro účetnictví a podnikové plánování. Tímto způsobem je možné vypočítat aktuálně zpracované zakázky.
(29)
Systém skladového hospodářství by měl umožnit přesnou evidenci a správu stavu skladových zásob. Za účelem zamezení vzniku odpadů a odřezků by měla společnost Jahnke odebírat potřebnou ocel přímo z ocelárny. Podle konceptu by měl být surový materiál pro každou zakázku nastříhán na míru již v ocelárně a prostřednictvím soukromého kolejového napojení dodán přímo společnosti Jahnke.
(30)
Zahájením novějších a výnosnějších oblastí činnosti by měl být rozšířen okruh zákazníků. Zatímco vedení společnosti HAMESTA usilovalo o zpracovávání co možná největšího množství oceli v krátké době, cílem společnosti Jahnke je výstavba náročných a komplexních ocelových staveb.
(31)
Zatímco HAMESTA se nespecializovala v žádné oblasti ocelářství, Jahnke Halle vyvinula řadu kvalitnějších výrobků. Podnikové vedení vyvinulo ve spolupráci s architektem širokou škálu halových konstrukcí se skleněnými a dřevěnými prvky v ocelových stavbách. Aby byla umožněna nabídka hal na klíč z jedné ruky, byla v roce 1998 ve spolupráci se společností Jahnke Lenzen založena Jahnke Bau GmbH, která má převzít práce, jako např. výstavbu betonového základu ocelové haly.
(32)
Jahnke měla být zahrnuta do již existujícího odbytového systému společnosti Jahnke Lenzen a trh měl být systematicky upraven. Podle sdělení Německa má již Jahnke stálý okruh zákazníků včetně známých podniků, které ji považují za kvalifikovaného a spolehlivého dodavatele a mají zájem na dalším rozšiřování obchodních vztahů.
4. Analýza trhu
(33)
Jahnke vyvíjí činnost v ocelářském stavebnictví (klasifikace Nace 128.1).
(34)
Nejdůležitější trh pro Jahnke je Německo, kde její podíl na trhu činí přibližně 0,3 %. Její podíl na evropském trhu obnáší méně než 0,01 %. Podle sdělení německých orgánů získala Jahnke doposud pouze jednu zakázku na evropském trhu ve výši 154 000 EUR.
(35)
Podle údajů Německa neexistují nadbytečné výrobní kapacity ani na německém trhu (okolo 80 % využití kapacity v západním Německu a přibližně 90 % ve východním Německu), ani na trhu Společenství.
(36)
Od roku 1990 Jahnke neustále omezuje své kapacity a upouští od řady činností, a to za účelem zlepšení svých nákladových struktur. Kromě toho snížila v roce 1991 počet svých zaměstnanců ze 650 na současných 80. Cílem podpory není umožnit jejímu příjemci zvýšení výrobní kapacity, nýbrž financování nákladů na zahájení výroby.
5. Zahájení vyšetřovacího řízení
(37)
Dopisem ze dne 28. února 2001 sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES kvůli následujícím nevyjasněným otázkám:
a)
zda je Jahnke jako nově založený podnik způsobilá pro podpory na restrukturalizaci v souladu s pokyny;
b)
zda předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria rentability stanovená v pokynech;
c)
zda podpory nepřiměřeně naruší hospodářskou soutěž a
d)
zda bude uvedená záruka spolkové země Sasko-Anhaltsko poskytnuta podle kritérií použitelného režimu podpory. Komise proto klasifikovala tuto záruku jako podporu ad hoc.
(38)
Komise požádala podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 německé orgány o poskytnutí potřebných informací, aby mohla ověřit, zda je konsolidační půjčka spolkové země Sasko-Anhaltsko poskytnuta v souladu s kritérii použitelného režimu podpory.
III. STANOVISKO NĚMECKA
(39)
Ve své reakci na zahájení vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že dopis konkurzního správce společnosti HAMESTA panu Jahnkemu ze dne 30. listopadu 1999 je třeba posuzovat jako dohodu o převzetí, a že se proto na společnost Jahnke vztahuje výjimka z obecného zákazu podpor na restrukturalizaci nově založeným podnikům, která je stanovena v poznámce 10 pokynů. Německé orgány odkazují také na skutečnost, že Jahnke převzala v letech 2000 a 2002 od společnosti HAMESTA skladové zásoby a uskutečnila investice na opravy ve výši 237 000 EUR.
(40)
Německo trvá na tom, že plán restrukturalizace byl vhodný ke znovunastolení dlouhodobé rentability společnosti Jahnke, aniž by nepřípustně narušoval hospodářskou soutěž.
(41)
Německé orgány poskytly dodatečné údaje o režimu, na jehož základě poskytla spolková země Sasko-Anhaltsko konsolidační půjčku. Podle jejich názoru byla půjčka poskytnuta v souladu se všemi podmínkami tohoto režimu.
(42)
Německo připomnělo Komisi, že podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům byly v minulosti schváleny a týkají se rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2000 o podporách ve prospěch společností Homatec Industrietechnik GmbH (HOMATEC) a Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH (AMBAU) (7).
(43)
V lednu a červenci 2003 sdělilo Německo Komisi, že Jahnke podala návrh na prohlášení konkurzu, který bude trvat nejméně do poloviny roku 2004.
IV. POSOUZENÍ PODPORY
1. Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(44)
Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné se společným trhem. Podle judikatury soudů Evropských společenství je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(45)
Jahnke získala dvě půjčky od BvS ve výši 560 000 EUR a od spolkové země Sasko-Anhaltsko konsolidační půjčku ve výši 260 000 EUR. Spolková země byla ochotná poskytnout dodatečnou záruku na bankovní úvěr, který měl být určen na financování kupní ceny majetku. Tato opatření poskytnou společnosti Jahnke výhody, které by jiný podnik se srovnatelnými hospodářskými obtížemi na finančním trhu nemohl získat.
(46)
Spolková země Sasko-Anhaltsko je územně správní celek a BvS je rovněž veřejným zařízením, které financuje svoji činnost ze státních prostředků. Jedná jako veřejná právnická osoba, která má v souladu se stanovami povinnost privatizovat ve veřejném zájmu pro státní orgány podniky, které má na starost. Z těchto důvodů jsou opatření, která přijímá, přičitatelná rovněž státu.
(47)
V důsledku dotčených opatření, která jsou podniku poskytována ze státních prostředků, klesnou náklady, které by musel tento podnik běžně vynaložit na svou restrukturalizaci. Zvýhodněný podnik Jahnke vykonává činnost v ocelářském stavebnictví a vyrábí výrobky, se kterými se obchoduje mezi členskými státy. Jelikož hrozí, že podpora naruší hospodářskou soutěž, vztahuje se na ni oblast působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(48)
Výjimku ze zákazu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES lze uplatnit v souladu s odst. 2 a 3 tohoto článku.
(49)
Německo neuplatnilo, aby byla podpora schválena podle odstavce 2 tohoto článku. Toto ustanovení se jednoznačně nepoužije.
(50)
V úvahu přichází použití čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES, podle kterého může Komise státní podpory za určitých okolností schválit. Ustanovení o výjimkách podle písmen b), d) a e) tohoto článku nebyla v tomto případě uvedena a nemají také význam. Podle písmene a) může Komise schválit státní podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Spolková země Sasko-Anhaltsko je takovou oblastí. V tomto případě je však hlavním účelem podpory podpora rozvoje určitého hospodářského odvětví, a nikoli hospodářský rozvoj regionu. Proto je třeba podporu na restrukturalizaci tohoto podniku podle předloženého plánu restrukturalizace posuzovat podle čl. 87 odst. 3 písm. c), a nikoli podle písmene a).
(51)
U podniku Jahnke se jedná o malý a střední podnik ve smyslu doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků (8).
2. Poskytnutí podpory v rámci schváleného režimu
(52)
Ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise stanovila, že spolková země Sasko-Anhaltsko měla v úmyslu poskytnout záruku za úvěr podle směrnic o zárukách spolkové země Sasko-Anhaltsko (9), režimu, který Komise schválila pod číslem N 413/91 (režim záruky). Záruka ve výši 2 miliony EUR byla určena na 80 % úvěru ve výši 2,5 milionů EUR.
(53)
Spolková země Sasko-Anhaltsko dále poskytla konsolidační půjčku ve výši 260 000 EUR. Podle Německa se toto uskutečnilo podle směrnice o poskytnutí konsolidační půjčky středním podnikům ve spolkové zemi Sasko-Anhaltsko, která byla rovněž schválena Komisí pod číslem N 452/97 (druhý režim).
(54)
U obou režimů musí být splněny určité předpoklady, aby mohla být podpora poskytnuta: v případě restrukturalizace musí být podpora omezena na plány restrukturalizace, které mohou dlouhodobě obnovit rentabilitu příjemce; kromě toho musí podporu doplnit značný vlastní příspěvek příjemce a konečně musí podpora představovat nezbytné minimum k obnovení konkurenceschopnosti příjemce. Oba režimy zakazují podpory na investice pro nově založené podniky.
(55)
Ke konsolidační půjčce spolkové země Sasko-Anhaltsko podala Komise žádost o informace podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999, aby určila, zda toto opatření splňuje všechny podmínky druhého režimu.
(56)
U předvídané záruky vyjádřila Komise obavy, zda jsou splněny všechny podmínky režimu záruky (obnovení dlouhodobé rentability; žádné podpory na první investice nově založeného podniku). Komise proto klasifikovala tuto záruku jako podporu ad hoc.
(57)
Ve své odpovědi na žádost o informace a na rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo stanovisko, že obě opatření byla/budou poskytnuta v souladu s podmínkami dotyčných režimů.
(58)
Pokud jde o odůvodnění v odstavci 3, je Komise toho názoru, že předložený plán restrukturalizace nesplňuje kritérium rentability stanovené v pokynech. Podle jejího názoru není Jahnke způsobilá ani pro podporu na restrukturalizaci. Proto nebyla/nebude půjčka ani záruka spolkové země Sasko-Anhaltsko poskytnuta v souladu se všemi podmínkami dotyčných režimů.
(59)
Jelikož obě opatření nesplňují podmínky dotyčného platného režimu podpory, musí být všechny klasifikovány jako podpory ad hoc.
(60)
Celková částka podpor ad hoc ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, které jsou posuzovány v tomto rozhodnutí, činí 2,82 milionu EUR.
3. Podpora na restrukturalizaci společnosti Jahnke
(61)
V pokynech Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (10) Komise podrobně objasnila kritéria pro hodnocení podpor na restrukturalizaci.
(62)
Podle bodu 3.2.2 pokynů nelze poskytnout podporu na záchranu a restrukturalizaci nově založenému podniku ani v případě jeho nejisté počáteční finanční situace. To se týká např. případu, kdy z likvidace předchozího podniku vznikne nový podnik nebo pouze převezme jeho majetek. Jediné výjimky z tohoto pravidla jsou případy, které vyřizuje BvS v rámci privatizace, nebo obdobné případy v nových spolkových zemích, u kterých vznikly do 31. prosince 1999 podniky z likvidace nebo jejichž majetek byl převzat.
(63)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise stanovila, že Jahnke, která byla zapsána v listopadu 1999, byla nově založeným podnikem. Vyjádřila pochybnosti, že se na Jahnke vztahuje výjimka obecného zákazu poskytování podpor na restrukturalizaci nově založeným podnikům, neboť majetek společnosti HAMESTA nebyl zlikvidován a Jahnke jej ve vlastním smyslu nepřevzal, jelikož se shromáždění věřitelů usneslo, že majetek společnosti Jahnke Halle nebude prodán, nýbrž zpeněžen ve veřejné dražbě.
(64)
Ve své odpovědi Německo tvrdí, že dopis konkurzního správce panu Jahnkemu ze dne 30. listopadu 1999 je třeba posuzovat jako dohodu o převzetí. V tomto dopise vyjádřil konkurzní správce naději, že Jahnke bude moci využívat majetek až do jeho prodeje. Německé orgány dále odkázaly na skutečnost, že Jahnke vede od prosince 1999 obchody společnosti HAMESTA a že pan Jahnke i jeho podnik Jahnke Lenzen přijali závazky.
(65)
Německo dále tvrdí, že Komise již v několika případech schválila podpory pro nově založené podniky. Týká se to zejména případu HOMATEC a AMBAU.
(66)
Převzetí majetku společnosti HAMESTA společností Jahnke se podle německých orgánů uskutečnilo následujícím způsobem:
(67)
Dne 30. listopadu 1999 sdělil konkurzní správce panu Jahnkemu, že má v úmyslu společnosti Jahnke prodat majetek, pokud získá souhlas shromáždění věřitelů. Mezitím bude moci pan Jahnke se souhlasem dalšího nájemce majetku využívat tento majetek po 1. lednu za cenu ve výši okolo 13 000 EUR.
(68)
V únoru 2000 byl vypracován návrh kupní smlouvy. Poté však vyšlo najevo, že shromáždění věřitelů společnosti HAMESTA nevysloví s kupní smlouvou souhlas, nýbrž upřednostní prodej majetku ve veřejné dražbě. Nato pak byla v květnu 2000 podepsána dohoda o pronájmu na neomezenou dobu.
(69)
Německo stanovilo pro dražbu nejprve termín v roce 2002 a poté v roce 2003. Aby bylo zajištěno, že Jahnke bude moci získat majetek v této dražbě, muselo nejprve nabýt hypoteční práva věřitelů společnosti HAMESTA a poté majetek.
(70)
Jahnke dále převzala skladové zásoby společnosti HAMESTA za kupní cenu 76 694 EUR a investovala v letech 2000-2002 okolo 237 000 EUR do oprav majetku.
(71)
Konkurzní správce společnosti HAMESTA sdělil společnosti Jahnke dopisem ze dne 30. listopadu 1999 svůj úmysl, že jí prodá majetek společnosti HAMESTA za cenu 2,5 milionů EUR, pokud získá souhlas shromáždění věřitelů. Majetek byl v onom okamžiku až do 31. března 2000 pronajat jinému nájemci. Kromě toho nabídl panu Jahnkemu, že bude moci v dohodě s nájemcem užívat majetek za cenu ve výši 13 000 EUR, která bude splatná po 1. lednu 2000.
(72)
Kupní smlouva uzavřená v únoru 2000 mezi konkurzním správcem a společností Jahnke nikdy nenabyla účinnosti, jelikož shromáždění věřitelů společnosti HAMESTA upřednostnilo prodat majetek ve veřejné dražbě.
(73)
V květnu 2000 byla mezi konkurzním správcem a společností Jahnke uzavřena nová dohoda o pronájmu, kterou bylo možné vypovědět ve lhůtě 6 měsíců ke konci roku. Dohoda přestane platit s ukončením konkurzního řízení společnosti HAMESTA.
(74)
Komise se domnívá, že z dopisu ze dne 30. listopadu 1999 jednoznačně nevyplývá, že se konkurzní správce rozhodl pro definitivní převzetí majetku společností Jahnke. Pouze nabídl panu Jahnkemu, že na základě dohody s nájemcem bude moci užívat majetek na neurčitou dobu trvání. Pan Jahnke může využívat majetek tak dlouho, dokud konkurzní správce v zákonné lhůtě dohodu neukončí.
(75)
Konkurzní správce nemohl zjevně v listopadu 1999 dohodnout převzetí majetku, jelikož k tomu neměl souhlas shromáždění věřitelů. V únoru 2000 bylo jasné, že shromáždění věřitelů nevyslovilo s přímým prodejem majetku společnosti Jahnke souhlas, nýbrž že navrhlo prodat majetek ve veřejné dražbě.
(76)
Plánovaná dražba majetku společnosti HAMESTA se doposud nekonala. Podle německých orgánů musí být znovu určena jeho hodnota, aby se mohla konat dražba, jejíž konání je nyní stanoveno na konec roku 2003. Komise proto nemůže vycházet z toho, že Jahnke bude moci majetek získat nebo jej trvale užívat.
(77)
Tento případ se odlišuje od případů HOMATEC a AMBAU, na které se vztahovaly pokyny z roku 1994 pro posuzování státních podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (11). Z důvodů mimořádných okolností v nových spolkových zemích schválila Komise podle pokynů z roku 1994 také podpory na restrukturalizaci nově založených podniků ve formě „záchytných řešení“ (12). Jelikož se u společností HOMATEC a AMBAU jednalo o záchytná řešení, která splnila veškerá kritéria pokynů z roku 1994, mohla tehdy Komise vydat souhlas s podporami na restrukturalizaci pro oba tyto podniky.
(78)
Na tento případ se však vztahují pokyny z roku 1999, které omezily koncepci záchytných řešení na případy, které byly vyřízeny před 31. prosincem 1999. Tento případ vykazuje kromě toho věcné rozdíly, neboť obchodní činnost společnosti HAMESTA nebyla společností Jahnke převzata dlouhodobě, nýbrž pouze na základě nabídky konkurzního správce využívat majetek jen do ukončení konkurzního řízení. V tomto ohledu se liší tento případ od obou případů výše uvedených. Jelikož se tento případ musí posoudit podle nových přísnějších pokynů, musí Komise stanovit jiná měřítka než v případech HOMATEC nebo AMBAU.
(79)
Z již uvedených důvodů nemůže Komise vycházet z toho, že Jahnke splňuje předpoklady pro výjimku z obecného zákazu podpor na restrukturalizaci poskytovaných nově založeným podnikům.
(80)
Komise se domnívá, že tyto úvahy ohledně zákazu podpor na restrukturalizaci odůvodňují závěr, že podpory nesplňují podmínky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Ke zjištění, zda opatření splňují další kritéria schváleného režimu podpor, prověřila Komise ostatní použitelná kritéria pokynů.
(81)
Podle pokynů musí vést plán restrukturalizace v přiměřené lhůtě na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek k obnovení dlouhodobé rentability a zdraví podniku. Ke splnění kritéria rentability musí být plán restrukturalizace vhodný uvést podnik do stavu, kdy bude moci převzít veškeré náklady včetně odpisů a úrokové zátěže a docílit minimální výnos kapitálu, takže již nebude po restrukturalizaci potřebovat žádné další podpory a obstojí z vlastních sil v hospodářské soutěži na trhu.
(82)
Komise stanovila ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, že hlavní součástí plánu restrukturalizace je spolupráce s Jahnke Lenzen. K tomu Komise poznamenala, že nevysloví souhlas s žádným plánem restrukturalizace, pokud příjemce podpory nebude v každém případě schopen provést sám restrukturalizační opatření. Kromě toho vyjádřila pochybnost, zda investor bude mít nezbytné finanční prostředky na získání majetku. Vzhledem ke skutečnosti, že období restrukturalizace skončí v listopadu 2002, veřejná dražba se však bude konat teprve mezi březnem a zářím 2002, vyjádřila Komise obavy, zda by plán restrukturalizace mohl obnovit dlouhodobou rentabilitu společnosti Jahnke podle pokynů.
(83)
Z předložených informací vyplývá, že Jahnke doposud nebyla schopná získat s konečnou platností majetek společnosti HAMESTA, což již samo o sobě potvrzuje, že podnik není životaschopný. Z následujících důvodů se zdá sotva možné, že Jahnke bude moci v blízké budoucnosti majetek nabýt:
a)
bankovní úvěr ve výši 2,5 milionů EUR, který je nezbytný pro financování prodejní ceny majetku, nebyl poskytnut;
b)
investor disponuje pouze omezenými finančními prostředky a
c)
Jahnke ohlásila v roce 2002 konkurz.
(84)
Slabina restrukturalizačního návrhu spočívá v tom, že v žádném okamžiku nebyl finančně zajištěn předpoklad pro jeho provádění, tj. převzetí majetku. Informace, které byly předány po rozhodnutí o zahájení řízení, nepřipouští závěr, že by v jakémkoli okamžiku existoval závazný slib financující banky. Z popisu také nevyplývá, že by investor sám mohl financovat chybějící finanční prostředky z vlastních zdrojů, které již byly použity na financování opatření na zahájení činnosti, nebo z plánovaných přebytků podniku, neboť ty byly rovněž nedostatečné.
(85)
Dále je třeba konstatovat, že pochybnosti Komise jsou potvrzeny skutečnými výsledky společnosti Jahnke, které zaostávají za očekáváním. Zatímco plán restrukturalizace vycházel z ročních výsledků ve výši 250 000 EUR v roce 2000 a 600 000 EUR v roce 2001, činily skutečné výsledky 100 000 EUR v roce 2000 a 15 000 EUR v roce 2001.
(86)
Komise nemůže vycházet z toho, že plán restrukturalizace spočívá na realistických odhadech a že v přiměřené lhůtě může být obnovena dlouhodobá rentabilita společnosti Jahnke.
(87)
Plán restrukturalizace musí stanovit opatření k vyrovnání možných nevýhodných účinků na soutěžitele, neboť jinak by poskytnutá podpora odporovala společnému zájmu a nepřicházela by v úvahu pro výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.
(88)
To předpokládá, aby plán restrukturalizace konečným snížením nebo ukončením provozu kapacit značně přispěl k restrukturalizaci hospodářského odvětví, které odpovídá relevantnímu trhu ve Společenství, a to v přiměřeném poměru k částce přijaté podpory, pokud dotyčný podnik vykonává činnost na trhu Společenství, na kterém vykazuje stav nabídky a poptávky podle objektivního posouzení strukturální nadbytečnou výrobní kapacitu. Pokud neexistují přebývající výrobní kapacity, nevyžaduje Komise obvykle jako protiplnění za podporu žádné snížení kapacit.
(89)
Německo předložilo Komisi došlé údaje o stavu na trhu ocelových staveb a tím prokázalo, že na německém trhu, na kterém převážně vykonává činnost Jahnke Halle a kde její podíl na trhu činí méně než 1 %, i na evropském trhu, kde její podíl obnáší méně než 0,001 %, neexistují žádné strukturální nadbytečné výrobní kapacity.
(90)
Jelikož je Jahnke malý a střední podnik a plán restrukturalizace nestanoví žádné rozšíření výrobní kapacity, považuje Komise odpovídající kritérium pokynů za splněné.
(91)
Částka a míra podpory musí být omezena na minimální míru, aby byla umožněna restrukturalizace, a musí stát z pohledu Komise v přiměřeném poměru k výhodám, které lze očekávat. Proto musí investor značně přispět k nákladům na restrukturalizaci z vlastních prostředků.
(92)
Podle údajů, které předložilo Německo, činí stanovená vlastní částka investora přibližně 21 % celkových nákladů. Jelikož je Jahnke středním podnikem, může Komise provést méně přísné posouzení podpory. Domnívá se proto, že vlastní příspěvek investora je přiměřený.
V. ZÁVĚR
(93)
S ohledem na předcházející závěry Komise konstatuje, že ačkoli mohly být její pochybnosti ohledně nepřijatelných narušení hospodářské soutěže a přiměřenosti podpory odstraněny, není splněn ani předpoklad způsobilosti podniku, ani kritérium rentability podle pokynů týkajících se restrukturalizace. Proto je třeba podporu posoudit jako neslučitelnou se společným trhem.
(94)
Komise konstatuje, že Spolková republika Německo poskytla podpory ve výši 820 000 EUR v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
(95)
Protiprávně poskytnuté podpory, které sestávají ze dvou půjček od BvS ve výši 560 000 EUR a půjčky spolkové země Sasko-Anhaltsko ve výši 260 000 EUR, musí příjemce vrátit, pokud k tomu ještě nedošlo,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpory Německa ve prospěch společnosti Jahnke Stahlbau GmbH ve výši 560 000 EUR ve formě dvou půjček od BvS a ve výši 260 000 EUR ve formě půjčky spolkové země Sasko-Anhaltsko jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 2
Podpora Německa ve formě záruky spolkové země Sasko-Anhaltsko ve prospěch společnosti Jahnke Stahlbau GmbH ve výši 2 000 000 EUR je neslučitelná se společným trhem.
Článek 3
1. Německo přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby bylo možné získat od příjemce nazpět podpory uvedené v článku 1, jež mu byly uděleny protiprávně.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí. Podpora, kterou je nutno navrátit, zahrnuje úroky od okamžiku, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, až do okamžiku jejího plného navrácení. Úroky se vypočítají na základě referenční sazby používané k výpočtu grantového ekvivalentu regionálních podpor.
Článek 4
Německo sdělí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijalo k jeho splnění.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 1. října 2003.