ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. května 2007
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska
(oznámeno pod číslem K(2007) 1979)
(Pouze české, estonské, litevské, lotyšské, maltské, polské, řecké, slovenské a slovinské znění je závazné)
(2007/361/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na odstavec 4 kapitoly 4 přílohy IV tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Odstavec 2 kapitoly 4 přílohy IV aktu o přistoupení z roku 2003 stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu na území České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska (dále jen „nové členské státy“) ke dni přistoupení přesahující množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů za dvanáct měsíců bezprostředně před přistoupením, tedy v období od 1. května 2003 do 30. dubna 2004, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí období dvanácti měsíců.
(4)
Komise vyzvala nové členské státy, aby k obecné metodice výpočtu podaly své připomínky a případně uvedly ke specifickým situacím argumenty, které by odůvodnily vyšší než obvyklé zásoby. Poté Komise přistoupila nejdříve k posouzení připomínek ohledně obecné metodiky a k dokončení metodiky založené na celkové analýze situace za účelem vytvoření horizontálního přístupu, jenž by měl být uplatňován ve všech nových členských státech. Následně bylo provedeno vyhodnocení specifických argumentů, které předložily nové členské státy. Na základě závěru tohoto vyhodnocení byly upraveny výsledky horizontálního postupu.
(5)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(6)
Nové členské státy poznamenaly, že produkce a obchod mohly být v období výpočtu ovlivněny růstovým trendem, zvláště v případech, kdy hospodářský vývoj jejich ekonomik ovlivnila vyhlídka přistoupení k Evropské unii. Opomenutí tohoto trendu mohlo vést k nadhodnocení úrovní přebytečných zásob. Výpočet byl proto upraven zavedením mechanismu, jenž k tomuto trendu přihlíží v oblastech produkce a obchodu. Použití tohoto mechanismu by se mělo rovněž vztahovat na obdobné trendy v oblasti domácí spotřeby.
(7)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních měsíčních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. Nejsou-li tyto údaje k dispozici nebo jsou-li neúplné, je třeba použít nejlepší možnou metodu odhadu za pomoci jiných dostupných zdrojů informací získaných díky úzké spolupráci s novými členskými státy.
(8)
Uvedenými jinými zdroji informací, které se využívají, jsou roční údaje Eurostatu, údaje z rozvah k dotčeným produktům a údaje zaslané Komisi novými členskými státy, které ověří vnitrostátní statistický úřad.
(9)
Na žádost nových členských států bylo přihlédnuto k dalším situacím specifickým pro určité země, zejména pak k některým zvláštním okolnostem, za nichž docházelo k vytváření zásob.
(10)
Je třeba zavést strop, který by se vztahoval na situace, kdy jsou vzniklá množství přebytečných zásob poměrně malá oproti tomu, co by mohlo být považováno za obvyklý převod zásob. Uvedený strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu. Nový členský stát by proto na spočítané množství přebytečných zásob konkrétního produktu neměl hradit žádný poplatek, není-li toto množství vyšší než 10 % toho, co by bylo možné v dotčeném členském státu považovat za obvyklý převod zásob pro uvedený produkt.
(11)
Vzhledem k cíli odstavce 2 kapitoly 4 přílohy IV aktu o přistoupení z roku 2003 by nejvhodnější metodou výpočtu finančních důsledků přebytečných zásob mělo být vyhodnocení nákladů na jejich odstranění v každém dotčeném odvětví. Pokud rok po přistoupení existovaly na produkty vývozní náhrady, je vhodné finanční důsledky stanovit na základě rozdílu mezi úrovní vnitrostátních cen a cen mimo daný stát, vyjádřeného v podobě průměrné vývozní náhrady během období dvanácti měsíců bezprostředně po přistoupení.
(12)
Pro produkty, na které se nevztahují vývozní náhrady, například u konzervovaných hub, česneku, ovocných šťáv, u nichž byly v některých nových členských státech stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob různých zemědělských produktů v některých nových členských státech, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést.
(13)
Vzhledem k případně významným finančním důsledkům, jimž může být členský stát vystaven, je opodstatněné období pro platby uvedených částek dotčenými členskými státy rozšířit na čtyři roky.
(14)
Příslušné řídící výbory nezaujaly svá stanoviska ve lhůtách stanovených jejich předsedy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v nových členských státech ke dni přistoupení přesahující množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. květnu 2004, a částky, jež se účtují novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Společenství.
2. Členské státy mohou uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Společenství čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčeným novým členským státům. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. května 2008, 31. května 2009 a 31. května 2010.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno České republice, Estonské republice, Kyperské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Republice Malta, Polské republice, Republice Slovinsko a Slovenské republice.
V Bruselu dne 4. května 2007.