NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 617/2007
ze dne 14. května 2007
o provádění 10. Evropského rozvojového fondu podle dohody o partnerství AKT-ES
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), revidovanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) (dále jen „dohoda o partnerství AKT-ES“),
s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008-2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda“), a zejména na čl. 10 odst. 1 této dohody,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropské investiční banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Rady ministrů AKT-ES č. 1/2006 (4) stanoví víceletý finanční rámec na období 2008-2013 a vkládá do dohody o partnerství AKT-ES novou přílohu Ib.
(2)
Vnitřní dohoda stanoví jednotlivé soubory finančních prostředků 10. Evropského rozvojového fondu (dále jen „ERF“), klíč pro příspěvky a příspěvky do 10. ERF, zřizuje Výbor ERF a Výbor pro investiční nástroj a určuje pro tyto výbory váhu hlasů a pravidlo kvalifikované většiny.
(3)
Vnitřní dohoda dále stanoví celkovou částku pomoci Společenství skupině afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) (mimo Jihoafrickou republiku) a zámořským zemím a územím z 10. ERF na šestileté období 2008-2013 ve výši 22 682 milionů EUR z příspěvků členských států. Z částky 10. ERF stanovené vnitřní dohodou by se 21 966 milionů EUR mělo přidělit státům AKT, jak je uvedeno ve víceletém finančním rámci na období 2008-2013 obsaženém v příloze Ib dohody o partnerství AKT-ES, 286 milionů EUR by se mělo přidělit zámořským zemím a územím a 430 milionů EUR by se mělo přidělit Komisi na podpůrné výdaje v souvislosti s programováním a prováděním ERF Komisí.
(4)
Příděl 10. ERF zámořským zemím a územím se řídí rozhodnutím Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (5) a jeho prováděcím nařízením Komise (ES) č. 2304/2002 (6) a následnými změnami.
(5)
Opatření, která jsou předmětem nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7) a která jsou způsobilá pro financování podle uvedeného nařízení, by měla být z 10. ERF financována jen ve výjimečných případech, kdy je taková pomoc nezbytná k zajištění nepřetržitosti spolupráce od období krize po stabilní podmínky pro rozvoj a kdy tato opatření nelze financovat ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
(6)
Dne 11. dubna 2006 přijala Rada zásadu, že africký mírový projekt bude financován z 10. ERF až do výše 300 milionů EUR v období 2008-2010, a dohodla se na budoucích postupech a povaze tohoto projektu.
(7)
Zemím, které jsou signatáři protokolu o cukru, jak jsou uvedeny v protokolu 3 k dohodě o partnerství AKT-ES, a jsou dotčeny reformou režimu cukru ve Společenství, by mělo být umožněno, aby využily doprovodná opatření financovaná podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (8). Země AKT budou mít rovněž přístup k pomoci Společenství v rámci tematických programů, která se poskytuje z finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci a podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (9). Tyto tematické programy by měly dodat přidanou hodnotu zeměpisným programům financovaným z ERF a ve vztahu k těmto programům by měl být zajištěn jejich soulad, subsidiarita a doplňkovost.
(8)
Dohoda o partnerství AKT-ES zdůrazňuje význam regionální spolupráce mezi státy AKT, zámořskými zeměmi a územími a nejvzdálenějšími regiony Společenství.
(9)
Rozhodnutí 2005/446/ES zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě (10), stanoví jako datum, po kterém již nemají být poskytovány prostředky z 9. ERF spravované Komisí, úrokové příspěvky spravované Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) a úrokové výnosy z uvedených přídělů, 31. prosinec 2007. Toto datum může být případně přezkoumáno.
(10)
Pro provádění ERF je nezbytné stanovit postup pro programování, přezkum a schvalování pomoci a rovněž podrobná pravidla pro dohled nad jejím použitím. K přijetí prováděcího nařízení a finančního nařízení a mimo jiné ke zřízení Výboru ERF a Výboru pro investiční nástroj přijali zástupci vlád členských států, zasedající v Radě, dne 17. července 2006 rozhodnutí 2006/610/ES (11) o prozatímním uplatňování vnitřní dohody.
(11)
Dne 24. listopadu 2004 přijala Rada závěry o účinnosti vnější činnosti EU, včetně dalšího posílení doplňkovosti a koordinace rozvojové pomoci Společenství a členských států. Dne 24. května 2005 se Rada zavázala ke včasnému provedení a kontrole dodržování Pařížské deklarace o účinnosti pomoci a konkrétních závazků EU přijatých na Pařížském fóru ve dnech 28. února až 2. března 2005. Dne 11. dubna 2006 Rada přijala závěry o společném rámci pro strategické dokumenty jednotlivých zemí, čímž umožnila společné víceleté programování EU a jiných zúčastněných dárců. Dne 16. října 2006 přijala Rada závěry o významu doplňkovosti a dělby práce jako konstruktivních součástí účinnosti pomoci.
(12)
Rada a zástupci vlád členských států, zasedající v Radě, Evropský parlament a Komise přijali dne 22. prosince 2005 společné prohlášení o rozvojové politice Evropské unie (12). Následně Evropská rada v prosinci roku 2005 přijala strategii pro Afriku a Rada přijala závěry o strategii pro Karibik (10. dubna 2006) a Tichomoří (17. července 2006).
(13)
Dne 16. října 2006 přijala Rada závěry o správě věcí veřejných v Evropském konsensu o rozvoji - Na cestě k harmonizovanému přístupu v rámci Evropské unie, které připomínají, že přidělování pobídkových tranší v rámci iniciativy v oblasti správy věcí veřejných by měly členské státy podrobně projednat s Komisí, a zdůrazňují, že je zapotřebí, aby Komise zapojila příslušné útvary Rady,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Obecný rámec pro programování a provádění
1. Hlavním a rámcovým cílem spolupráce podle tohoto nařízení je vymýcení chudoby v partnerských zemích a regionech v souvislostech udržitelného rozvoje, včetně plnění rozvojových cílů tisíciletí.
2. Zeměpisná spolupráce se zeměmi a regiony AKT v rámci 10. ERF je založena na základních zásadách a hodnotách vyjádřených v obecných ustanoveních dohody o partnerství AKT-ES a na zohlednění rozvojových cílů a strategií spolupráce stanovených v hlavě XX Smlouvy.
Společné prohlášení o rozvojové politice ze dne 22. prosince 2005: „Evropský konsensus“ poskytuje obecný rámec pro programování a provádění 10. ERF, včetně zásad stanovených v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci z roku 2005.
3. Pařížská deklarace o účinnosti pomoci obsahuje zásady vlastní odpovědnosti, sbližování, harmonizace, řízení pomoci zaměřeného na výsledky a vzájemné odpovědnosti, platné pro partnerské země a regiony i pro dárce.
Tyto zásady vytvářejí takové podmínky, aby partnerské země a regiony mohly účinně řídit své rozvojové politiky a strategie, a vedou k přístupu vycházejícímu ze situace v jednotlivých zemích nebo regionech a k přístupu řízenému jednotlivými zeměmi nebo regiony, který by zahrnoval široké konzultace zúčastněných subjektů a stále více odpovídal celostátním nebo regionálním rozvojovým cílům a strategiím, zejména v oblasti snižování chudoby. To vyžaduje účinnou koordinaci dárců, založenou na úsilí o doplňkovost, nevýlučném přístupu a podpoře iniciativ více dárců, které odpovídají stávajícím analýzám, postupům a strategiím a konkrétním postupům a institucím dané země nebo regionu a vycházejí z nich.
4. Aniž je dotčena potřeba zajistit nepřetržitost spolupráce od období krize po stabilní podmínky pro rozvoj, nejsou opatření, na která se vztahuje nařízení (ES) č. 1257/96 a která lze financovat podle něho, v zásadě financována podle tohoto nařízení.
HLAVA II
PROGRAMOVÁNÍ
Článek 2
Proces programování
1. Proces programování pomoci pro země a regiony AKT řízený Komisí v rámci dohody o partnerství AKT-ES je veden v souladu s články 1 až 14 přílohy IV uvedené dohody a v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 1 tohoto nařízení.
2. Programováním se pro účely tohoto nařízení rozumí mimo jiné
a)
příprava a vypracovávání strategií podpory pro jednotlivé země (dále jen „strategické dokumenty pro jednotlivé země“) a strategií regionální podpory (dále jen „strategické dokumenty pro jednotlivé regiony“);
b)
ze strany Společenství jasné uvedení indikativního programovatelného finančního přídělu, pro který jsou dané země a regiony způsobilé během šestiletého období trvání 10. ERF;
c)
příprava a přijetí víceletého indikativního programu pro provádění strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony;
d)
přezkum strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony, víceletých indikativních programů a objemu jim přidělených finančních zdrojů.
3. Programování na celostátní a regionální úrovni se provádí koordinovaně. Koordinací se pro účely tohoto nařízení rozumí mimo jiné, že
a)
dotyčná partnerská země nebo region v co největší míře řídí programování pomoci Společenství. S výjimkou případů stanovených v odstavci 5 se programování provádí společně s dotyčnou partnerskou zemí nebo regionem a stále více odpovídá strategii partnerské země nebo regionu pro snižování chudoby nebo obdobným strategiím; společný postup zahrnuje případně jiné zúčastněné subjekty, včetně parlamentů, místních orgánů a zástupců nestátních subjektů, které se do procesu programování zapojí co nejdříve;
b)
za účelem přípravy a vypracovávání strategických dokumentů pracuje Komise v koordinaci s členskými státy, které jsou zastoupeny na místě, a v koordinaci s EIB, pokud jde o záležitosti týkající se jejích oblastí působnosti a operací a rovněž pokud jde o investiční nástroj. Koordinace zůstává otevřená členským státům, které nejsou v dané zemi nebo regionu trvale zastoupeny;
c)
Komise a členské státy zastoupené na místě usilují tam, kde je to možné a vhodné, o společné programování, včetně společné strategie reakce. Účast na společném programování prostřednictvím pružných mechanismů zůstává otevřená členským státům, které nejsou v dané zemi nebo regionu trvale zastoupeny;
d)
Komise a členské státy usilují o pravidelnou a častou výměnu informací, mimo jiné s jinými dárci a rozvojovými bankami, a prosazují lepší koordinaci politik, harmonizaci postupů, doplňkovost a dělbu práce, čímž podporují lepší dopad politik a programování. Koordinace dárců probíhá co nejvíce prostřednictvím stávajících mechanismů koordinace dárců a vychází ze stávajících harmonizačních postupů v dané partnerské zemi nebo regionu. Dotyčná partnerská země nebo region by měly v co největší míře koordinovat pomoc Společenství s jinými dárci; kdykoli již probíhá práce na společných strategiích, mělo by společné programování zůstat otevřené jiným dárcům a mělo by tyto stávající postupy doplňovat a posilovat a být jejich součástí, kdykoli je to možné.
4. Vedle strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony se ve spolupráci s Výborem velvyslanců AKT-ES připraví a vypracuje strategický dokument pro spolupráci uvnitř AKT a související víceletý indikativní program, vycházející z kritérií stanovených v rámci politiky spolupráce uvnitř AKT v souladu se zásadami doplňkovosti a územní působnosti podle článku 12 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES.
5. Za výjimečných okolností uvedených v čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 5 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES, kdy země nemají přístup k běžným programovatelným finančním prostředkům nebo kdy vnitrostátní schvalující osoba nemůže plnit své povinnosti, přijme Společenství zvláštní opatření podle čl. 4 odst. 7 tohoto nařízení.
6. Programování se provádí tak, aby byla v co nejvyšší míře splněna kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD.
7. Programování případně zajišťuje viditelnost Evropy v partnerských zemích a regionech.
Článek 3
Přidělování zdrojů
1. Na počátku procesů programování stanoví Komise na základě potřeb a kritérií výkonnosti vymezených v článcích 3, 9 a 12 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES a v mezích stanovených v článku 2 vnitřní dohody víceleté indikativní finanční příděly pro každou zemi a region AKT a pro spolupráci uvnitř AKT, které jsou základem pro proces programování. Tato kritéria jsou standardní, objektivní a průhledná.
2. Pokud jde o indikativní příděly pomoci jednotlivým zemím, zahrnují finanční prostředky programovatelnou částku včetně pobídkové tranše přidělené na základě kritérií souvisejících s řádnou správou v souladu se zásadami správy přijatými Radou dne 16. října 2006 a příděl na krytí nepředvídaných potřeb podle čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES.
3. Výbor ERF uvedený v článku 11 zaujme řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 stanovisko k metodě používané při uplatňování obecných kritérií pro přidělování zdrojů v podobě předložené Komisí.
Konsolidované příděly pomoci jednotlivým zemím a regionům musí být v souladu s částkami stanovenými v článku 2 vnitřní dohody. Jsou začleněny do strategických dokumentů pro jednotlivé země a regiony a do víceletých indikativních programů a přijímá je Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3. Prostředky vyhrazené pro zvláštní programy pomoci a opatření podle čl. 4 odst. 7 přijímá Komise rovněž řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3.
Článek 4
Strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony a víceleté programování
1. Strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony se připravují na základě obecných zásad koordinace, vlastní odpovědnosti a účinnosti pomoci uvedených v článcích 1 a 2 podle společného rámce pro strategické dokumenty pro jednotlivé země a zásad pro společné víceleté programování přijatých Radou dne 11. dubna 2006.
2. Účelem strategických dokumentů je poskytnout ucelený rámec pro spolupráci mezi Společenstvím a dotyčnou partnerskou zemí nebo regionem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a zásadami dohody o partnerství AKT-ES. Strategické dokumenty nepokrývají pouze rozvojovou spolupráci financovanou z ERF, ale zohledňují i všechny ostatní nástroje Společenství, které mají dopad na danou partnerskou zemi nebo region, a usilují o zajištění politické soudržnosti s jinými oblastmi vnější činnosti Společenství, případně včetně činnosti EIB.
3. S výjimkou okolností uvedených v čl. 2 odst. 5 se víceleté indikativní programy vypracovávají na základě příslušných strategických dokumentů a jsou předmětem dohody s danou zemí nebo regionem. Důraz je kladen na společné posouzení potřeb a výkonnosti, na odvětvovou analýzu a priority. V souvislosti s čl. 11 odst. 3 a v případech, kdy se společného procesu programování účastní Komise, se víceletý indikativní program případně začlení do dokumentu vypracovaného společně s ostatními zúčastněnými dárci. Víceleté indikativní programy obsahují
a)
prioritní oblasti vybrané pro financování Společenstvím, celkové cíle, cílové skupiny příjemců, obecné politické závazky a očekávaný dopad;
b)
indikativní finanční příděly, jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti. Příděly pro jednotlivé prioritní oblasti mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Pomoc Společenství se soustřeďuje na omezený počet prioritních oblastí a případně prostřednictvím obecné rozpočtové podpory a zajišťuje soulad s operacemi financovanými dotyčnou zemí nebo regionem AKT a doplňkovost a soudržnost s operacemi financovanými členskými státy a jinými dárci;
c)
pro každou prioritní oblast a v případě obecné rozpočtové podpory konkrétní cíle a závazky odvětvové politiky a opatření a operace nejvhodnější pro dosažení těchto cílů a záměrů. Indikativní program navíc popisuje očekávaný dopad a stanoví výsledky, kvantitativní a kvalitativní ukazatele výkonnosti a harmonogram provádění, včetně závazků a vyplácení zdrojů, a pro očekávané výsledky. Ukazatele by měly být co nejvíce v souladu s monitorovacím systémem partnerské země nebo regionu a vycházet z něj;
d)
prostředky vyhrazené pro programy a projekty mimo prioritní oblasti a pokud možno obecný přehled takových činností, jakož i údaje o prostředcích, které se mají pro každou z těchto činností použít. Mohou obsahovat priority a zvláštní prostředky pro posílení spolupráce s nejvzdálenějšími regiony Společenství, zámořskými zeměmi a územími nebo sousedními partnerskými zeměmi a regiony uvedenými v článku 10 tohoto nařízení a postupy pro výběr těchto projektů společného zájmu a jejich koordinaci;
e)
druh nestátních subjektů, které jsou způsobilé pro financování, a podle možností zdroje, které mají být přiděleny, a druh činností, které mají být podporovány.
Zdroje mohou být směrovány různými způsoby, které se mohou navzájem doplňovat, podle toho, co bude v dané zemi nejúčinnější. Rozpočtová podpora se využívá v souladu s kritérii způsobilosti stanovenými v čl. 61 odst. 2 dohody o partnerství AKT-ES.
4. Strategické dokumenty a víceleté indikativní programy berou v úvahu opatření a programy způsobilé pro financování v rámci jiných ERF či nástrojů Společenství, přičemž se zamezuje jejich zdvojování. Zvláštní pozornost se věnuje vzájemné součinnosti mezi celostátními a regionálními strategiemi podpory a strategiemi podpory spolupráce uvnitř AKT, jakož i soudržnosti s nástroji Společenství, zejména s nařízením (ES) č. 1905/2006, nařízením (ES) č. 1889/2006 a nařízením (ES) č. 1257/96, s přihlédnutím k opatřením přijatým podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (13). Víceleté strategie přizpůsobování zemí, jež jsou signatáři protokolu o cukru, které stanoví nástroj pro rozvojovou spolupráci, se začleňují do strategických dokumentů pro jednotlivé země.
5. Strategický dokument uvedený v odstavci 4 včetně příslušného víceletého indikativního programu přijímá Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3. Komise strategické dokumenty uvedené v odstavci 1 současně s jejich předáním členským státům ve Výboru ERF předává Společnému parlamentnímu shromáždění pro informaci, přičemž plně respektuje rozhodovací postupy podle hlavy IV tohoto nařízení.
6. Strategické dokumenty včetně víceletých indikativních programů se následně přijímají vzájemnou dohodou mezi Komisí a dotyčným státem či regionem AKT a po přijetí jsou závazné pro Společenství i dotyčný stát či region. Země bez podepsaného strategického dokumentu jsou i nadále způsobilé pro financování z přídělu na krytí nepředvídaných potřeb podle čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES.
7. Opatření uvedená v čl. 2 odst. 5 tohoto nařízení mohou mít podobu zvláštních programů podpory, které nahrazují celostátní strategický dokument v případech uvedených v čl. 4 odst. 5 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES, kdy vnitrostátní schvalující osoba v partnerské zemi nemůže plnit své povinnosti, nebo mohou mít podobu opatření financovaných z přídělu na krytí nepředvídaných potřeb podle čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES v případech uvedených v čl. 3 odst. 4 uvedené přílohy, kdy partnerská země nemá přístup k běžným programovatelným finančním prostředkům podle čl. 3 odst. 2 písm. a) uvedené přílohy. Tyto zvláštní programy podpory a opatření financované z přídělu na krytí nepředvídaných potřeb musí být v souladu s předchozími odstavci a zohledňovat zvláštní okolnosti uvedené v čl. 5 odst. 4 písm. c) tohoto nařízení. Přijímá je Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení.
Článek 5
Přezkum
1. Strategické dokumenty a víceleté indikativní programy i zvláštní programy podpory a opatření podle čl. 4 odst. 7 tohoto nařízení jsou předmětem každoročního operačního přezkumu, přezkumu v polovině období a na konci období a podle potřeby rovněž přezkumu ad hoc. Tyto přezkumy provádí na místě Komise a dotyčná partnerská země nebo region v souladu s článkem 5 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES a připravují se na základě obecných zásad koordinace, vlastní odpovědnosti a účinnosti pomoci podle článků 1 a 2. Strategické dokumenty a víceleté indikativní programy mohou být rovněž vedle každoročního přezkumu, přezkumu v polovině období a na konci období předmětem přezkumu ad hoc v souladu s čl. 3 odst. 5 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES.
2. Přezkum v polovině období a přezkum na konci období tvoří nedílnou součást procesu programování. V jejich rámci je z hlediska aktuálních potřeb a výkonnosti hodnocen strategický dokument, včetně víceletých strategií přizpůsobování pro země, které jsou signatáři protokolu o cukru, a veškerých dalších programů financovaných nástroji Společenství uvedenými v čl. 4 odst. 4, a víceletý indikativní program. Přezkum v co nejvyšší míře zahrnuje hodnocení dopadu rozvojové spolupráce Společenství ve vztahu k obecnému cíli snižování chudoby uvedenému v čl. 1 odst. 1, cílům, přiděleným zdrojům a ukazatelům stanoveným ve strategických dokumentech a hodnocení dodržování zásad pro účinnost pomoci podle článků 1 a 2 i možnosti prosazování těchto zásad. Po ukončení přezkumu v polovině období a na konci období mohou být
a)
strategické dokumenty a víceleté indikativní programy upraveny, pokud jsou při přezkumu zjištěny konkrétní problémy nebo nedostatek pokroku při plnění cílů a očekávaných výsledků nebo pokud se změnily okolnosti, mimo jiné v důsledku probíhajících harmonizačních procesů, například pokud jde o dělbu práce mezi Komisí a členskými státy a případně dalšími dárci;
b)
celostátní a regionální víceleté indikativní příděly zvýšeny nebo sníženy s ohledem na aktuální potřeby a výkonnost.
3. Každoroční operační přezkum se provádí v souladu s čl. 5 odst. 4 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES. V případě nových nebo zvláštních potřeb podle čl. 3 odst. 5 a čl. 9 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES, které vyplývají například ze situace po skončení krize, nebo v případě mimořádné výkonnosti, kdy jsou víceleté indikativní přiděly plně vázány a kdy mohou být s ohledem na politiky účinného snižování chudoby a řádné finanční řízení čerpány dodatečné finanční prostředky, může být víceletý indikativní příděl po ukončení každoročního operačního přezkumu zvýšen.
Obecné výsledky každoročního operačního přezkumu jsou předkládány Výboru ERF k výměně názorů podle čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení.
4. Přezkum ad hoc může být proveden buď na žádost dotyčného státu AKT, nebo na žádost Komise v případech nových nebo zvláštních potřeb nebo výjimečné výkonnosti podle odstavce 3 tohoto článku nebo v případě výjimečných okolností podle článků 72 a 73 dohody o partnerství AKT-ES týkajících se humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech. Komise bere v úvahu žádosti o přezkum ad hoc podané členskými státy. Za okolnosti odůvodňující provedení přezkumu ad hoc mohou být považovány náhlé a nepředvídatelné závažné humanitární, hospodářské a sociální problémy výjimečné povahy vzniklé v důsledku přírodních katastrof, krizí způsobených lidmi, jako jsou války a jiné konflikty, období po konfliktu, ohrožení demokracie, právního státu, lidských práv nebo základních svobod či mimořádné situace v dané zemi či regionu se srovnatelným účinkem.
a)
Po ukončení přezkumu ad hoc mohou být navržena zvláštní opatření podle článku 8 tohoto nařízení. V nezbytných případech mohou být v mezích dostupných finančních prostředků stanovených v článku 2 vnitřní dohody zvýšeny příděly víceletého indikativního programu nebo zvláštního akčního programu. V případech, kdy nebyl podepsán strategický dokument, může být zvláštní podpora financována z přídělu na krytí nepředvídaných potřeb podle čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES.
b)
Přijatá opatření musí být v souladu s jinými nástroji Společenství, včetně nástroje pro humanitární pomoc uvedeného v čl. 4 odst. 4, být s nimi soudržná a doplňovat je.
c)
Pokud jsou partnerské země nebo skupiny partnerských zemí přímými účastníky krize nebo situace po krizi nebo jsou jimi postiženy, klade se při víceletém programování zvláštní důraz na posílení koordinace mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem s cílem podpořit přechod těchto zemí od mimořádné události do fáze rozvoje; u zemí a regionů pravidelně vystavovaných přírodním katastrofám se v programech klade důraz na připravenost na katastrofy a jejich předcházení.
5. V případě nových potřeb, jak jsou vymezeny ve společném prohlášení VI k čl. 12 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES o spolupráci uvnitř AKT, může být zvýšení programovatelného přídělu pro spolupráci uvnitř AKT financováno z rezervy pro skupinu států AKT celkově vymezené v čl. 2 písm. b) vnitřní dohody.
6. Každou změnu strategických dokumentů nebo přídělu zdrojů vyplývající z přezkumu podle odstavců 1 až 4 tohoto článku přijímá Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3. Dodatky ke strategickým dokumentům včetně víceletých indikativních programů a zvláštních programů podpory se následně přijímají vzájemnou dohodou mezi Komisí a dotyčným státem nebo regionem AKT a po přijetí jsou závazné pro Společenství i pro dotyčný stát či region.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 6
Obecný rámec pro provádění
Pomoc zemím a regionům AKT spravovaná Komisí podle dohody o partnerství AKT-ES se provádí v souladu s přílohou IV uvedené dohody a s finančním nařízením uvedeným v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody a v souladu se zásadami vlastní odpovědnosti a účinnosti pomoci podle článku 1.
Článek 7
Roční akční programy
1. Komise přijímá roční akční programy vytvořené na základě strategických dokumentů a víceletých indikativních programů uvedených v článku 4.
Ve výjimečných případech, například pokud zatím nebyl přijat roční akční program, může Komise na základě strategických dokumentů a víceletých indikativních programů za stejných pravidel a stejnými postupy přijmout opatření, která nejsou stanovena v ročním akčním programu.
2. Roční akční programy připravuje Komise s partnerskou zemí nebo regionem při zapojení členských států zastoupených na místě a případně v koordinaci s jinými dárci, zejména v případě společného programování, a s EIB. Roční akční programy obsahují popis obecných souvislostí a hodnotí pomoc Společenství a získané zkušenosti, mimo jiné pokud jde o rozpočtovou podporu, zejména na základě každoročního operačního přezkumu podle čl. 5 odst. 3. Určují blíže sledované cíle, oblasti působení, celkovou plánovanou částku financování a částky přidělené pro každou operaci. Zahrnují jednotlivé podrobné přehledy pro každou předpokládanou operaci, obsahující analýzu konkrétních odvětvových souvislostí, popis opatření, která mají být financována, hlavní zúčastněné subjekty, očekávané výsledky na základě kvantitativních a kvalitativních ukazatelů, řídicí postupy, orientační harmonogram provádění a v případě rozpočtové podpory kritéria vyplácení, včetně případných proměnlivých splátek. Cíle musí být konkrétní, měřitelné a dosažitelné, mít časově ohraničená kritéria plnění a odpovídat v nejvyšší možné míře cílům a kritériím partnerské země nebo regionu. Uvádějí, jakým způsobem zohledňují stávající nebo plánované činnosti EIB.
3. Roční akční programy přijímá Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení. Každý členský stát může požádat o vynětí projektu nebo programu z ročního akčního programu. Pokud tuto žádost podporuje blokační menšina členských států stanovená v čl. 8 odst. 3 ve spojení s čl. 8 odst. 2 vnitřní dohody, přijme Komise roční akční program bez dotyčného projektu nebo programu řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení. S výjimkou případu, kdy Komise v souladu s názory členských států ve Výboru ERF nehodlá pokračovat ve vyňatém projektu nebo programu, je tento projekt nebo program později znovu předložen Výboru ERF mimo rámec ročního akčního programu stanoveného v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku v podobě návrhu financování, který poté přijme Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení.
4. Změny ročních akčních programů nebo změny opatření, která nejsou stanovena v ročních akčních programech, se přijímají řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3. Pokud změny ročních akčních programů nebo změny opatření, která nejsou stanovena v ročních akčních programech, nepřesahují 20 % přídělů pro původní projekty, programy nebo jejich společných přídělů, avšak nepředstavují více než 10 milionů EUR, přijímá je Komise, pokud jimi nejsou dotčeny prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise. Komise uvědomí Výbor ERF o veškerých změnách do jednoho měsíce.
5. Komise přijímá řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení zvláštní akční programy pro podpůrné výdaje uvedené v čl. 6 odst. 2 vnitřní dohody, jež nejsou zahrnuty ve víceletých indikativních programech. Veškeré změny akčních programů pro podpůrné výdaje se přijímají v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.
6. Komise pravidelně informuje členské státy zastoupené v dané zemi nebo regionu, jiné zúčastněné členské státy a případně EIB o provádění projektů a programů Společenství. Naopak každý členský stát a EIB rovněž pravidelně informují Komisi o činnostech spolupráce na celostátní nebo regionální úrovni, které provádějí nebo plánují provádět v každé konkrétní zemi či regionu.
7. V souladu s čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení může každý členský stát kdykoli požádat o to, aby byla na pořad jednání Výboru ERF zařazena výměna názorů o otázkách souvisejících s prováděním konkrétního projektu nebo programu řízeného Komisí. Tato výměna názorů může zahrnovat způsob, jakým Komise uplatňuje kritéria pro vyplácení rozpočtové podpory podle odstavce 2 tohoto článku.
Článek 8
Přijímání zvláštních opatření
1. V případech uvedených v čl. 5 odst. 4 může Komise přijmout zvláštní opatření, která nejsou stanovena ve strategických dokumentech ani ve víceletých indikativních programech v souladu s čl. 2 odst. 5.
2. Zvláštní opatření blíže určují sledované cíle, oblasti působení, cílové skupiny příjemců, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou částku financování. Obsahují popis operací, které mají být financovány, údaje o částkách přidělených pro každou operaci a orientační harmonogram provádění. Zahrnují vymezení typu ukazatelů výkonnosti, které je při provádění zvláštních opatření třeba sledovat. Tyto ukazatele vezmou případně v úvahu monitorovací systémy partnerské země nebo regionu.
3. Pokud náklady na taková zvláštní opatření přesahují částku 10 milionů EUR, přijímá je Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3. Pokud náklady na zvláštní opatření nepřesahují částku 10 milionů EUR, uvědomí Komise Výbor ERF do jednoho měsíce o jejich přijetí. V souladu s čl. 11 odst. 4 může každý členský stát kdykoli požádat o to, aby byla na pořad jednání Výboru ERF zařazena výměna názorů v souvislosti s těmito operacemi. Tato výměna názorů může vést k vydání doporučení, jež Komise vezme v úvahu.
4. Řídicí postup stanovený v čl. 11 odst. 3 se nemusí použít pro změny zvláštních opatření, kterými se například provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, přerozdělují finanční prostředky v rámci předpokládaného rozpočtu nebo zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, avšak ne více než o 10 milionů EUR, pokud těmito změnami nejsou dotčeny prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise. Veškeré tyto technické úpravy se do jednoho měsíce sdělují členským státům.
5. Zvláštní opatření podléhají každoroční výměně názorů ve Výboru ERF na základě zprávy vypracované Komisí.
Článek 9
Spolufinancování a dodatečné příspěvky členských států
1. Při spolufinancování je projekt nebo program financován z různých zdrojů:
a)
v případě souběžného spolufinancování je projekt nebo program rozdělen do více zřetelně odlišitelných dílčích složek, z nichž každou financuje jiný partner, který poskytuje spolufinancování takovým způsobem, že konečné použití finančních prostředků lze vždy identifikovat;
b)
v případě sdíleného spolufinancování sdílejí partneři, kteří zajišťují spolufinancování, celkové náklady na projekt nebo program a zdroje se slučují takovým způsobem, že není možné identifikovat zdroj finančních prostředků pro konkrétní činnost provedenou jako součást projektu nebo programu.
2. Pokud se Komise podílí na sdíleném spolufinancování, stanoví se prováděcí předpisy pro tyto finanční prostředky, včetně případné potřeby společného hodnocení a krytí případných možných správních nákladů, které vzniknou subjektu pověřenému správou sloučených finančních prostředků, ve finanční dohodě v souladu s pravidly a postupy, které podrobně upravuje finanční nařízení uvedené v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody.
Pokud Komise obdrží a spravuje prostředky jménem
a)
členských států a jejich regionálních a místních orgánů, a zejména jejich veřejných a polostátních agentur,
b)
jiných dárcovských zemí, a zejména jejich veřejných a polostátních agentur,
c)
mezinárodních organizací, včetně regionálních organizací, a zejména mezinárodních a regionálních finančních institucí,
za účelem provádění společných opatření se s takovými finančními prostředky nakládá jako s účelově vázaným příjmem v souladu s finančním nařízením uvedeným v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody a jako takové jsou začleněny do ročních akčních programů. Zajistí se zviditelnění příspěvků členských států.
Pokud Komise svěří subjektům uvedeným v druhém pododstavci finanční prostředky pro financování úkolů veřejné moci, zejména úkolů spojených s prováděním ERF, vykazuje se toto spolufinancování v ročních akčních programech a musí v nich být dostatečně odůvodněno, přičemž se zajistí zviditelnění příspěvku z ERF.
3. Pokud je EIB ustanovena správcem sdíleného spolufinancování, vypracují se prováděcí předpisy pro tyto prostředky, případně včetně krytí správních nákladů, které EIB vzniknou, v souladu se statutem a vnitřními předpisy EIB.
4. Členské státy mohou z vlastního podnětu poskytnout Komisi nebo EIB dobrovolné příspěvky v souladu s čl. 1 odst. 9 vnitřní dohody, aby pomohly dosáhnout cílů dohody o partnerství AKT-ES mimo sdílené spolufinancování. Tyto příspěvky neovlivňují celkový příděl finančních prostředků v rámci 10. ERF a vyčleňují se pouze v řádně odůvodněných případech, například v reakci na výjimečné okolnosti uvedené v čl. 5 odst. 4. Dodatečné finanční prostředky se začleňují do programování a přezkumu a do ročních akčních programů podle tohoto nařízení a zohledňují vlastní odpovědnost partnerské země nebo regionu. S dobrovolnými příspěvky svěřenými Komisi se nakládá jako s účelově vázaným příjmem v souladu s finančním nařízením uvedeným v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody. Nakládá se s nimi stejně jako s pravidelnými příspěvky členských států podle čl. 1 odst. 2 vnitřní dohody s výjimkou článků 6 a 7 vnitřní dohody, pro něž mohou být stanovena zvláštní ustanovení v dvoustranné dohodě o příspěvcích.
5. Členské státy, které svěří Komisi nebo EIB dodatečné dobrovolné příspěvky, aby napomohly dosažení cílů dohody o partnerství AKT-ES, předem uvědomí o těchto příspěvcích Radu a Výbor ERF. Každé vyčlenění prostředků musí být řádně odůvodněno a veškeré z něho vyplývající změny ročních akčních programů nebo strategických dokumentů přijímá Komise řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3.
Článek 10
Účast třetích zemí nebo regionů
Za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti pomoci Společenství může Komise rozhodnout, že rozvojové země, které nepatří mezi státy AKT, a subjekty pro regionální integraci s účastí států AKT, které podporují regionální spolupráci a integraci a jsou způsobilé pro pomoc Společenství podle nařízení (ES) č. 1905/2006, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (14), zámořské země a území způsobilé pro pomoc Společenství podle rozhodnutí 2001/822/ES a nejvzdálenější regiony Společenství jsou způsobilé pro financování podle čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) vnitřní dohody, pokud je příslušný projekt nebo program regionální nebo přeshraniční povahy a je v souladu s článkem 6 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES. Ustanovení o tomto financování mohou být obsažena ve strategických dokumentech a víceletých indikativních programech a ve zvláštních opatřeních uvedených v článku 8 tohoto nařízení. Tato ustanovení se začleňují do ročních akčních programů.
HLAVA IV
ROZHODOVACÍ POSTUPY
Článek 11
Povinnosti Výboru ERF
1. Výbor ERF zřízený článkem 8 vnitřní dohody zaujímá řídicím postupem stanoveným v odstavci 3 tohoto článku stanoviska k významným otázkám rozvojové spolupráce na celostátní a regionální úrovni a na úrovni spolupráce uvnitř AKT, která je financována z 10. ERF a dalších zdrojů Společenství uvedených v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Úkoly Výboru ERF zahrnují povinnosti uvedené v hlavách II a III:
a)
programování pomoci Společenství v rámci 10. ERF a přezkumy programování, zejména se zaměřením na celostátní a regionální strategie a strategie spolupráce uvnitř AKT, a
b)
sledování provádění pomoci Společenství, zahrnující mimo jiné vliv pomoci na snižování chudoby, odvětvové aspekty, průřezová témata, fungování koordinace s členskými státy a jinými dárci na místní úrovni a pokrok, pokud jde o zásady účinnosti pomoci uvedené v článku 1.
3. Pokud je Výbor ERF vyzván, aby zaujal stanovisko, předloží zástupce Komise Výboru ERF návrh opatření, která mají být přijata, ve lhůtách stanovených v rozhodnutí Rady o jednacím řádu Výboru ERF uvedeném v čl. 8 odst. 5 vnitřní dohody. Výbor ERF zaujme stanovisko ve lhůtě, kterou může předseda stanovit s ohledem na naléhavost věci; tato lhůta však nepřesáhne 30 dní. EIB se účastní výměny názorů. Stanovisko se přijímá kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 8 odst. 3 vnitřní dohody, přičemž hlasům členských států je přidělena váha způsobem stanoveným v čl. 8 odst. 2 vnitřní dohody.
Po zaujetí stanoviska Výboru ERF přijme Komise opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem Výboru ERF, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě Komise odloží použitelnost opatření o dobu nepřesahující v zásadě 30 dní ode dne jejího sdělení, která však může být za výjimečných okolností prodloužena až o 30 dní. Během tohoto období může Rada přijmout jiné rozhodnutí stejnou kvalifikovanou většinou jako Výbor ERF.
4. Ve Výboru ERF probíhá výměna názorů o obecných závěrech každoročního operačního přezkumu a výroční zprávy podle čl. 14 odst. 3. Každý členský stát může rovněž požádat o výměnu názorů na hodnocení podle čl. 15 odst. 3.
Každý členský stát může kdykoli vyzvat Komisi, aby Výboru ERF poskytla informace a uspořádala výměnu názorů o otázkách týkajících se úkolů popsaných v odstavci 2.
Tato výměna názorů může vést k vydání doporučení členskými státy, jež Komise vezme v úvahu.
5. Na základě závěrů vyvozených z přezkumů provedených Komisí Výbor ERF rovněž posuzuje soulad a doplňkovost mezi pomocí Společenství a pomocí členských států a případně jiných dárců v souladu s články 1 a 2.
Článek 12
Africký mírový projekt
V souladu se závěry Rady ze dne 11. dubna 2006 o financování afrického mírového projektu z 10. ERF ve výši 300 milionů EUR během tříletého období se finanční prostředky pro africký mírový projekt vyčleňují v rámci indikativního programu pro spolupráci uvnitř AKT. Použijí se tyto zvláštní řídicí postupy:
a)
na žádost Africké unie, potvrzenou Výborem velvyslanců AKT-ES, připraví Komise akční program na období 2008-2010. Tento akční program mimo jiné blíže stanoví sledované cíle, rozsah a povahu možných zásahů, prováděcí opatření a dohodnutou podobu podkladových dokumentů, žádostí a zpráv. Příloha akčního programu popisuje zvláštní rozhodovací postupy pro každý možný zásah s ohledem na jeho povahu, rozsah a naléhavost;
b)
tento akční program, včetně přílohy uvedené v písmenu a), a veškeré jeho změny budou projednány v příslušných přípravných pracovních skupinách Rady a v Politickém a bezpečnostním výboru a schváleny Výborem stálých zástupců kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 8 odst. 3 vnitřní dohody a poté přijaty Komisí řídicím postupem stanoveným v čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení;
c)
akční program, s výjimkou přílohy uvedené v písmenu a), je základem pro finanční dohodu, která bude uzavřena mezi Komisí a Africkou unií;
d)
každý zásah, který má být proveden podle finanční dohody, podléhá předchozímu schválení Politickým a bezpečnostním výborem; příslušné přípravné pracovní skupiny Rady jsou informovány nebo konzultovány včas před předložením zásahů Politickému a bezpečnostnímu výboru v souladu se zvláštními rozhodovacími postupy podle písmene a), aby se zajistilo, že vedle vojenského a bezpečnostního rozměru budou zohledněny rovněž aspekty plánovaných opatření týkající se rozvoje. Zvláštní pozornost by se měla věnovat činnostem uznaným za oficiální rozvojovou pomoc;
e)
Komise každoročně a na žádost Rady nebo Výboru ERF připraví pro informaci Rady a Výboru ERF zprávu o činnosti týkající se použití finančních prostředků, v níž rozliší závazky a výplaty v souvislosti s oficiální a jinou rozvojovou pomocí;
f)
v roce 2010 bude provedeno hodnocení, které přezkoumá postupy afrického mírového projektu a možnosti budoucích alternativních finančních zdrojů, včetně finančních zdrojů společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Článek 13
Výbor pro investiční nástroj
1. Výbor pro investiční nástroj zřízený pod záštitou EIB článkem 9 vnitřní dohody se skládá ze zástupců vlád členských států a zástupce Komise. Každá vláda jmenuje jednoho zástupce a určí jednoho náhradníka. Komise jmenuje svého zástupce stejným způsobem. S cílem zajistit kontinuitu práce výboru volí členové Výboru pro investiční nástroj předsedu tohoto výboru na období dvou let ze svých řad. EIB zajišťuje sekretariát výboru a podpůrné služby. Oprávněni hlasovat jsou pouze členové Výboru pro investiční nástroj jmenovaní členskými státy nebo jejich náhradníci.
Rada přijme jednomyslně jednací řád Výboru pro investiční nástroj na základě návrhu vypracovaného EIB po konzultaci s Komisí.
Výbor pro investiční nástroj rozhoduje kvalifikovanou většinou. Hlasům je přidělena váha způsobem stanoveným v článku 8 vnitřní dohody.
Výbor pro investiční nástroj se schází nejméně čtyřikrát ročně. Další zasedání mohou být svolána na žádost EIB nebo členů výboru v souladu s jeho jednacím řádem. Výbor pro investiční nástroj může navíc zaujmout stanovisko písemným postupem za podmínek stanovených ve svém jednacím řádu.
2. Výbor pro investiční nástroj schvaluje
a)
pokyny pro provádění investičního nástroje, rámec pro hodnocení dopadu na rozvoj a návrhy na jejich revizi;
b)
investiční strategie a plány činnosti investičního nástroje, včetně ukazatelů výkonnosti, na základě cílů dohody o partnerství AKT-ES a obecných zásad rozvojové politiky Společenství;
c)
výroční zprávy investičního nástroje;
d)
veškeré dokumenty týkající se obecné politiky investičního nástroje, včetně hodnotících zpráv.
3. Kromě toho zaujímá Výbor pro investiční nástroj stanoviska
a)
k návrhům na poskytnutí úrokového příspěvku podle čl. 2 odst. 7 a čl. 4 odst. 2 přílohy II dohody o partnerství AKT-ES. V těchto případech zaujme Výbor pro investiční nástroj rovněž stanovisko k použití tohoto úrokového příspěvku. S cílem urychlit schvalovací postup pro malé operace může Výbor pro investiční nástroj zaujmout kladné stanovisko k návrhům EIB na celkový příděl úrokových příspěvků, které EIB následně, bez dalšího stanoviska Výboru pro investiční nástroj nebo Komise, přidělí jednotlivým projektům podle kritérií stanovených v rámci celkového přídělu, včetně maximální výše dílčího přídělu úrokového příspěvku pro jednotlivé projekty;
b)
k návrhům na investice investičního nástroje do jakéhokoli projektu, k němuž Komise zaujala odmítavé stanovisko;
c)
k jiným návrhům týkajícím se investičního nástroje založeným na obecných zásadách stanovených v operačních pokynech.
Kromě toho mohou řídící orgány EIB čas od času požádat Výbor pro investiční nástroj, aby zaujal stanovisko ke všem návrhům financování nebo k určitým kategoriím návrhů financování.
4. EIB odpovídá za to, že Výboru pro investiční nástroj jsou včas předloženy veškeré záležitosti, které vyžadují jeho schválení nebo stanovisko podle odstavců 1, 2 a 3. Každý návrh, který je Výboru pro investiční nástroj předložen za účelem zaujetí stanoviska, musí splňovat příslušná kritéria a zásady stanovené v operačních pokynech.
5. EIB úzce spolupracuje s Komisí a případně koordinuje svou činnost s dalšími dárci. Zejména:
a)
EIB připravuje nebo reviduje společně s Komisí pokyny pro provádění investičního nástroje uvedené v odst. 2 písm. a). EIB odpovídá za dodržování pokynů a zajišťuje, že projekty, které podporuje, splňují mezinárodní sociální a environmentální standardy a jsou v souladu s cíli dohody o partnerství AKT-ES a s obecnými zásadami rozvojové politiky Společenství a s příslušnými strategiemi spolupráce s danou zemí nebo regionem;
b)
EIB předem žádá Komisi o stanovisko k investičním strategiím, plánům činnosti a dokumentům týkajícím se obecné politiky;
c)
EIB informuje Komisi o projektech, které spravuje, v souladu s čl. 14 odst. 2 a žádá ve fázi posuzování projektů Komisi o stanovisko ke shodě projektů s příslušnou strategií spolupráce s určitou zemí nebo regionem nebo případně s obecnými cíli investičního nástroje;
d)
s výjimkou úrokových příspěvků spadajících pod celkový příděl podle odst. 3 písm. a) žádá EIB ve fázi posuzování projektů Komisi rovněž o souhlas s jakýmkoli návrhem na úrokový příspěvek předloženým Výborem pro investiční nástroj, pokud jde o soulad s čl. 2 odst. 7 a čl. 4 odst. 2 přílohy II dohody o partnerství AKT-ES a s kritérii stanovenými v operačních pokynech investičního nástroje.
Pokud Komise do dvou týdnů od předložení návrhu neoznámí odmítavé stanovisko k návrhu, má se za to, že k návrhu zaujala kladné stanovisko nebo že s návrhem souhlasí. Pokud jde o stanoviska k projektům finančního nebo veřejného sektoru a o souhlas s úrokovými příspěvky, může Komise požádat, aby jí byl konečný návrh projektu předložen k zaujetí stanoviska nebo ke schválení dva týdny předtím, než je zaslán Výboru pro investiční nástroj.
6. EIB nepřikročí k žádnému opatření podle odstavce 2, pokud Výbor pro investiční nástroj nezaujme kladné stanovisko.
Pokud Výbor pro investiční nástroj zaujme kladné stanovisko, rozhodne EIB o návrhu v souladu s vlastními postupy. Zejména může rozhodnout, že návrh nebude uskutečněn. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční nástroj a Komisi o případech, kdy se rozhodla návrhy neuskutečnit.
O půjčkách z vlastních zdrojů a o investicích v rámci investičního nástroje, pro které není vyžadováno stanovisko Výboru pro investiční nástroj, rozhoduje EIB v souladu s vlastními postupy a v případě investičního nástroje v souladu s pokyny a investičními strategiemi schválenými Výborem pro investiční nástroj.
Bez ohledu na odmítavé stanovisko Výboru pro investiční nástroj k návrhu na poskytnutí úrokového příspěvku může EIB poskytnout danou půjčku bez přiznání úrokového příspěvku. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční nástroj a Komisi o každém případě, kdy se rozhodne takto postupovat.
EIB může za podmínek stanovených v operačních pokynech a za podmínky, že základní účel půjčky nebo investice v rámci investičního nástroje zůstane nezměněn, rozhodnout o změně podmínek půjčky nebo investice v rámci investičního nástroje, k níž Výbor pro investiční nástroj zaujal kladné stanovisko podle odstavce 2, a každé půjčky, k níž Výbor pro investiční nástroj zaujal kladné stanovisko, pokud jde o úrokové příspěvky. EIB může zejména rozhodnout o zvýšení objemu půjčky nebo investice v rámci investičního nástroje až o 20 %.
Toto zvýšení může mít u projektů s úrokovými příspěvky podle čl. 2 odst. 7 přílohy II dohody o partnerství AKT-ES za následek poměrný nárůst úrokového příspěvku. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční nástroj a Komisi o každém případě, kdy se rozhodne takto postupovat. U projektů spadajících pod čl. 2 odst. 7 přílohy II dohody o partnerství AKT-ES, u kterých bylo požádáno o zvýšení úrokového příspěvku, je Výbor pro investiční nástroj požádán o stanovisko předtím, než EIB učiní další kroky.
7. EIB spravuje investice investičního nástroje a veškeré prostředky držené na účet investičního nástroje v souladu s cíli dohody. Může se zejména podílet na činnosti řídících a dozorčích orgánů právnických osob, v nichž investiční nástroj investuje, a může v souladu s operačními pokyny uzavírat vyrovnání, udílet absolutorium a měnit práva, která má na účet investičního nástroje.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 14
Monitorování a podávání zpráv o pokroku provádění pomoci z ERF
1. Komise a EIB monitorují v příslušné míře, jak je pomoc z ERF používána jejími příjemci.
2. EIB postupy stanovenými v operačních pokynech pro investiční nástroj pravidelně informuje Komisi o provádění projektů a programů financovaných ze zdrojů 10. ERF, které spravuje.
3. Komise přezkoumává pokrok dosažený při provádění 10. ERF a předkládá Radě výroční zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních závěrech, účincích a dopadech pomoci. Zpráva Komise se zasílá rovněž Výboru ERF za účelem výměny názorů, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Zpráva obsahuje informace za předchozí rok týkající se financovaných opatření, výsledků monitorování a hodnocení, zapojení partnerů a harmonizace s jejich činností, včetně provádění prostřednictvím delegované spolupráce vymezené ve finančním nařízení uvedeném v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody, a provádění závazků a plateb rozdělených podle jednotlivých zemí, regionů a oblastí spolupráce.
Zpráva hodnotí výsledky pomoci v oblasti vymýcení chudoby, přičemž se v co nejvyšší míře použijí konkrétní a měřitelné ukazatele pro posouzení úlohy této pomoci při naplňování cílů dohody o partnerství AKT-ES. Tyto ukazatele musí být v souladu s monitorovacími systémy partnerské země nebo regionu a ukazateli, které sdílejí dárcovské společenství a partnerská země nebo region za účelem monitorování své rozvojové strategie.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat pokroku dosaženému při naplňování rozvojových cílů tisíciletí.
Zprávy se rovněž zabývají pokrokem dosaženým při naplňování zásad koordinace, vlastní odpovědnosti a účinnosti pomoci uvedených v článku 1 tohoto nařízení a zahrnují doprovodná opatření dohod o hospodářském partnerství.
4. EIB poskytuje Výboru pro finanční nástroj informace o pokroku dosaženém při naplňování cílů investičního nástroje. Podle článku 6b přílohy II dohody o partnerství AKT-ES se v polovině období a na konci doby trvání 10. ERF provede společný přezkum celkové výkonnosti investičního nástroje. Přezkum v polovině období provedou nezávislí externí odborníci ve spolupráci s EIB a tento přezkum je zpřístupněn Výboru pro investiční nástroj.
5. Komise předloží Radě v roce 2010 návrh na přezkum celkové výkonnosti, který bude proveden se státy AKT na základě článku 7 přílohy Ib dohody o partnerství AKT-ES. Při tomto přezkumu se hodnotí finanční výkonnost, zejména stupeň uskutečnění závazků a plateb, a kvantitativní a kvalitativní výkonnost, zejména výsledky a dopad, měřené pokrokem dosaženým při naplňování rozvojových cílů tisíciletí. Přezkum rovněž posoudí možnosti zlepšení souladu budoucí pomoci Společenství pro státy AKT se stávajícími strategiemi jednotlivých zemí nebo regionů, programovacích a rozpočtových cyklů a další harmonizace opatření jednotlivých dárců a měl by v tomto ohledu poskytnout doporučení.
Článek 15
Hodnocení
1. Komise a EIB pravidelně vyhodnocují výsledky provádění zeměpisných a tematických politik a programů a odvětvových politik a efektivnost programování ve vztahu k vymýcení chudoby, ve vhodných případech prostřednictvím nezávislých externích hodnocení, aby se přesvědčily, zda jsou plněny cíle, a aby mohly sestavit doporučení pro zlepšení budoucích operací. Zvláštní pozornost je věnována zaručení soudržnosti rozvojové politiky Společenství a pokroku dosaženému při naplňování rozvojových cílů tisíciletí.
2. Tato hodnocení se provádějí společně s partnerskou zemí nebo regionem a v koordinaci s členskými státy zastoupenými na místě. Zapojeny jsou ostatní zúčastněné členské státy a případně rovněž jiní dárci. Komise usiluje o provádění doporučení o účinnosti pomoci týkajících se společných hodnocení.
3. Komise zasílá hodnotící zprávy týkající se jednotlivých zemí a regionů pro informaci Radě, Výboru ERF a EIB. V souladu s čl. 11 odst. 4 mohou členské státy kdykoli požádat o projednání konkrétních hodnocení ve Výboru ERF. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů, koordinaci dárců a účinnost pomoci.
4. Do fáze hodnocení poskytované pomoci Společenství zapojí Komise příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Je použitelné po stejné období jako vnitřní dohoda.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. května 2007.