NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 654/2008
ze dne 29. dubna 2008,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9, čl. 11 odst. 2 a články 8 a 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 769/2002 (2) uložila konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky a nařízením Rady (ES) č. 2272/2004 (3) je rozšířila na dovoz kumarinu odesílaného z Indie a Thajska a nařízením Rady (ES) č. 1650/2006 (4) na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie a Malajsie.
(2)
Komise rozhodnutím (5) ze dne 3. ledna 2005 přijala závazek nabídnutý indickým výrobcem v souvislosti s šetřením ve věci údajného obcházení antidumpingových opatření dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost předložila dne 8. února 2007 Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem jediného výrobce ve Společenství, který představuje celkovou výrobu kumarinu ve Společenství.
(4)
Žadatelé uvedli a předložili dostatečné přímé důkazy o tom, že: a) je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a b) do Společenství je stále dováženo značné množství dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky za dumpingové ceny.
(5)
Rovněž bylo uvedeno, že objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což má závažný nepříznivý vliv na finanční situaci výrobního odvětví Společenství a na zaměstnanost v tomto odvětví.
(6)
Žadatel dále poukázal na to, že během období platnosti opatření vývozci/výrobci dotčeného výrobku v Čínské lidové republice obcházeli stávající opatření praktikami, proti kterým bylo zavedeno rozšíření opatření stanovené nařízeními Rady (ES) č. 2272/2004 a (ES) č. 1650/2006.
3. Zahájení řízení
(7)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zahájila šetření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (6).
4. Období šetření
(8)
Období přezkumného šetření (dále též „OPŠ“) zaměřeného na trvání nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007. Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumu“).
5. Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žádajícího výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR a jejich zástupce, čínské orgány a dovozce, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká. Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobci v Indii (srovnatelná země, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění), jedinému výrobci ve Společenství, známým dovozcům a uživatelům a stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, jichž se týká toto řízení, se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, aby mohla tento výběr provést, byli všichni vyvážející výrobci vyzváni, aby se přihlásili a poskytli základní informace (stanovené v oznámení o zahájení) o svých činnostech souvisejících s kumarinem v období šetření. Na dotazník k výběru vzorku odpověděly dvě společnosti v Čínské lidové republice, pouze jedna z nich však projevila ochotu spolupracovat a odpověděla na dotazník týkající se dumpingu:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Na dotazníky odpověděl výrobce ve Společenství a čtyři dovozci/uživatelé. Co se týká srovnatelné země, indický výrobce, na něhož se obrátily útvary Komise, spolupráci odmítl.
6. Ověření obdržených informací
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(13)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Francie
Dovozci/uživatelé:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Německo
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, tj. kumarin, bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čisticích prostředků, kosmetiky a parfémů.
(15)
Kumarin, který je původně přírodní výrobek získávaný z tonkových bobů, se nyní vyrábí synteticky. Lze jej získat syntézou vycházející z fenolu, která poskytne salicilaldehyd (Perkinova reakce), nebo syntézou o-kresolu (Raschigova reakce). Hlavní fyzikální vlastností kumarinu je jeho čistota projevující se bodem tání. Kumarin standardní kvality, který je prodáván na trhu Společenství, má bod tání mezi 68 °C a 70 °C, což odpovídá čistotě 99 %.
(16)
Dotčený výrobek patří do kódu KN ex 2932 21 00.
2. Obdobný výrobek
(17)
Bylo zjištěno, že stejně jako v původním šetření mají kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství v podstatě shodné fyzikální vlastnosti a použití, a proto se jedná o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Obecné záležitosti
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo opětovnému výskytu.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodika jako při původním šetření. Jelikož přezkum před pozbytím platnosti nestanoví žádné přezkoumání změny okolností, nebylo přehodnoceno, zda výrobci měli nárok na udělení statusu tržního hospodářství.
(20)
Statistické údaje prokázaly, že ze všech zdrojů bylo do EU dovezeno přibližně 214 tun, z toho zhruba 137 tun pocházelo z Číny, což představuje přibližně 20 % spotřeby EU.
2. Výběr vzorku (vývozců) a spolupráce
(21)
Připomíná se, že při předchozím šetření, jehož výsledky byly zveřejněny v květnu 2002, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali a žádnému z nich nebyl udělen status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(22)
Formuláře k výběru vzorku byly rozeslány 21 možným výrobcům/vývozcům v ČLR, odpověděly však pouze dvě společnosti a jen jedna z nich při šetření spolupracovala a vyplnila odpovědi na dotazník; výběr vzorku proto nebyl opodstatněný. Tato jediná odpověď představovala přibližně 5 % čínského dovozu v období přezkumného šetření. Co se týká kapacity, na tuto spolupracující společnost připadalo přibližně 17 % celkové čínské kapacity.
(23)
Vzhledem k této velmi nízké úrovni spolupráce a omezené reprezentativnosti jediné společnosti, pokud jde o čínský trh a výrobu, bylo rozhodnuto, že od vyvážejících výrobců nebylo možno získat žádné spolehlivé informace o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období přezkumného šetření. Za těchto okolností se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení rozhodla využít dostupných údajů, tj. údajů kódu KN. V možném rozsahu však byly použity informace z jediné odpovědi na dotazník ke kontrole výsledků na základě údajů dostupných podle článku 18.
(24)
Bylo zjištěno, že pro většinu aspektů tohoto šetření byly nejlepšími dostupnými údaji údaje kódu KN. Přesnost údajů kódu KN potvrdily údaje kódu TARIC a údaje získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(25)
V odůvodněných případech byly jako doplněk použity údaje o vývozních cenách od spolupracujících výrobců a z čínských vývozních statistik, jež měla Komise k dispozici (a které kromě dotčeného výrobku zahrnovaly i jiné výrobky).
3. Srovnatelná země
(26)
Kumarin je vonná látka, která se vyrábí jen v několika málo zemích na světě, a proto byl výběr srovnatelné země mimořádně omezený. Podle informací dostupných během šetření byly jedinými vyrábějícími zeměmi v období přezkumného šetření Francie, Čína a Indie. V předchozím přezkumném šetření byly použity Spojené státy americké, dotyčná společnost však svou výrobu již ukončila. V oznámení o zahájení byla jako srovnatelná země navržena Indie, žádný indický výrobce však se spoluprací nesouhlasil.
(27)
Vzhledem k těmto zjištěním bylo nutno v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžnou hodnotu stanovit „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. K tomuto účelu byly považovány za vhodné údaje výrobního odvětví Společenství.
4. Dumping v průběhu období přezkumného šetření
(28)
Z důvodů objasněných ve 23. bodě odůvodnění byla dumpingová rozpětí vypočítána pomocí údajů kódu KN, jež byly zkontrolovány podle údajů obdržených od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce. Vývozní ceny při dovozu z Číny byly upraveny, aby byly srovnatelné s běžnou hodnotou. Tyto úpravy zajistily, že výpočty byly provedeny na základě ceny ze závodu a rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byl vyjádřen jako procento vývozní ceny CIF. Na tomto základě činilo dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření přibližně 45 %.
5. Srovnání cen
(29)
Bylo zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k prodeji vysokých objemů na velmi velkém trhu EU. Tento závěr je založen na níže uvedených informacích, které byly získány v průběhu šetření:
i)
čínské ceny na domácím trhu byly v období přezkumného šetření přibližně o 25 % nižší než ceny na trhu EU,
ii)
čínští výrobci prodávají většinu své produkce na vývozních trzích, jelikož jejich domácí trh není dostatečně velký, aby absorboval veškerou jejich výrobu, a jelikož ceny na domácím trhu jsou podobné cenám, jichž lze dosáhnout na trzích třetích zemí,
iii)
ceny na trhu Společenství byly vyšší než vývozní ceny do třetích zemí, jichž čínští vyvážející výrobci dosáhli, což je signálem toho, že k dumpingu dochází rovněž na trzích v ostatních třetích zemích a že existuje značná pobídka k tomu, aby výrobci v ČLR svůj vývoz přesměrovali do Společenství.
6. Nevyužitá kapacita a zásoby v ČLR
(30)
V předchozím šetření, které bylo ukončeno v květnu 2002, bylo zjištěno, že existuje velmi vysoký podíl nevyužitých čínských výrobních kapacit (50 % až 60 % výrobní kapacity). Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců bylo při šetření k dispozici jen velmi málo údajů o stávajících nevyužitých kapacitách a zásobách v ČLR.
(31)
Podle odpovědi na dotazník však měl jediný spolupracující výrobce značnou nevyužitou kapacitu. Na konci období přezkumného šetření měl tento výrobce zásoby ve výši přibližně 500 tun, což představovalo více než 70 % trhu EU v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že tento výrobce představuje pouze 15 až 20 % čínské výrobní kapacity, je pravděpodobné, že by pro trh EU byly k dispozici ještě vyšší zásoby, pokud by byla opatření zrušena.
7. Možná absorpční kapacita trhů v třetích zemích nebo domácího trhu v ČLR
(32)
S ohledem na výše uvedená srovnání cen a dostupnost nevyužitých kapacit a zásob nelze tvrdit, že by čínská výroba byla absorbována trhy v třetích zemích a čínským domácím trhem. Důvodem je to, že spotřeba na trzích třetích zemí byla v posledních 10 letech poměrně stálá a očekává se, že bude stálá i v budoucnu. S ohledem na tuto skutečnost je zřejmé, že je pravděpodobné, že by čínští výrobci museli pokračovat ve vývozu do Společenství. Důvodem je skutečnost, že trh EU je jedním z nejpřitažlivějších trhů na světě vzhledem ke své velikosti a poměrně vysokým cenám, jichž lze dosáhnout. Pokud by byla opatření zrušena, je zřejmé, že by na trh EU byly přesměrovány ještě větší objemy dumpingových dovozů.
8. Praktiky obcházení
(33)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v důsledku šetření ve věci obcházení byla přezkoumávaná opatření rozšířena na Indii, Thajsko, Malajsii a Indonésii. To prokazuje velký zájem čínských výrobců o vstup na trh Společenství a jejich ochotu na tento trh vstoupit i v případě uložení antidumpingových opatření. Existence praktik obcházení proto podporuje závěr, že je vysoce pravděpodobné, že by se na trh Společenství vrátily vyšší objemy dumpingových dovozů, pokud by opatření byla zrušena.
9. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo opětovného výskytu dumpingu
(34)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokračování dumpingu je pravděpodobné, jestliže opatření budou zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(35)
Podnik zastoupený žadatelem byl v období šetření jediným výrobcem kumarinu ve Společenství. Tento výrobce ve Společenství proto představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
E. ANALÝZA SITUACE VE SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba Společenství (7)
(36)
Výrobek, jehož se přezkum týká, je součástí jediného kódu KN. Ke zjištění objemu výrobků v rámci tohoto kódu KN, které nepředstavují dotčený výrobek, útvary Komise porovnaly údaje KN s ostatními dostupnými statistickými zdroji, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že dotčený výrobek představuje téměř 100 % výrobků dovážených pod tímto kódem.
(37)
Spotřeba Společenství byla proto zjištěna sečtením údajů o dovozech do Evropského společenství pro celý kód KN s objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jak byly uvedeny v odpovědi na dotazník.
(38)
Zjevná spotřeba kumarinu v průběhu období přezkumu celkově klesla o 8 %, přičemž do roku 2005 se snižovala a poté rostla. Zdá se, že nyní je výše spotřeby ustálená.
(39)
Spotřeba Společenství se vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Spotřeba Společenství
(index 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem a podíl na trhu
(40)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jako zdroj pro dovoz dotčeného výrobku do Společenství byly použity údaje kódu KN 2932 21 00.
(41)
Co se týká čínského dovozu, je nutno věnovat pozornost prokázaným praktikám obcházení, které vedly k rozšíření opatření na dovoz kumarinu z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. V důsledku přijatých opatření zaměřených proti obcházení se v průběhu období přezkumu dovoz pocházející z ČLR, jakož i dovoz pocházející z ČLR, avšak odesílaný z jiných zemí snížil. Ačkoliv je dovoz čínského původu dosud významný, tento pokles prokázal, že opatření zaměřená proti obcházení byla účinná.
(42)
Jak je objasněno v 38. bodě odůvodnění, zjevná spotřeba se v posuzovaném období snížila. Čínský dovoz se v poměru ke spotřebě dále snižoval, což vedlo k úbytku podílu na trhu Společenství ve prospěch výrobního odvětví Společenství. Objem dovozu z třetích zemí do Společenství byl v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 2
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Objem dumpingových dovozů
(index 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Objem dovozu z třetích zemí
100
78
74,7
65,5
66,6
Rozsah podílu dumpingových dovozů na trhu
30 % - 40 %
40 % - 50 %
20 % - 30 %
10 % - 20 %
20 % - 30 %
b) Ceny
(43)
V průběhu období přezkumu byly průměrné ceny CIF kumarinu dováženého z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
a) Výroba
(44)
Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření muselo výrobní odvětví Společenství snížit svůj objem výroby dotčeného výrobku o 25 %. To je spojeno se skutečností, že od roku 2003 výrobní odvětví Společenství přicházelo o objem prodeje kvůli praktikám obcházení. Dále přišlo o objem prodeje při vývozu do třetích zemí, jelikož výrobní odvětví Společenství čelilo tlaku čínského vývozu s nízkými cenami rovněž na vývozních trzích třetích zemí.
b) Kapacita a využití kapacity
(45)
Jak je uvedeno v 36. až 39. bodě odůvodnění, prodej dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství ve Společenství byl v průběhu období přezkumu poměrně stálý. Během téhož období však výrobní odvětví Společenství zažilo významný pokles objemu vyváženého do třetích zemí. Za této situace muselo výrobní odvětví Společenství svou kapacitu snížit, aby optimalizovalo míru využití kapacity. Využití kapacity bylo nicméně i nadále poměrně nízké.
Tabulka 3
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Výroba
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Výrobní kapacita
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Využití kapacity
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Prodej ve Společenství
(46)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES se v období přezkumu zvýšil o 36 %. Tento vývoj byl možný díky prodloužení opatření na období dalších 5 let a díky účinnému vyloučení praktik obcházení. V důsledku toho (a jak je objasněno v 41. bodě odůvodnění) čínský dovoz během téhož období poklesl. Dovoz z Indie, jediné další známé třetí země vyrábějící kumarin, byl omezen na dovoz podle závazku.
d) Zásoby
(47)
V průběhu období přezkumu se výše zásob výrobního odvětví Společenství snížila.
e) Podíly na trhu
(48)
V průběhu období přezkumu se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil. Jak je objasněno v 41. a 42. bodě odůvodnění, účinnost uložených opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila opět získat podíl na trhu. Zvýšení podílu na trhu během období přezkumu o 22 procentních bodů bylo jednoznačně spojeno s vyloučením praktik obcházení.
f) Ceny
(49)
Průměrné čisté prodejní ceny kumarinu na trhu ES se v roce 2004 snížily o 10 % v porovnání s cenami v roce 2003. Po roce 2004 ceny postupně rostly, avšak v období přezkumného šetření nikdy nedosáhly úrovně z roku 2003. V ohledu cen proto dosud nebylo zdaleka dosaženo úplného zotavení, jak by se očekávalo.
(50)
Cenová situace je projevem silného tlaku dovozu z Číny. V posuzovaném období byly průměrné ceny CIF dovozu z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Po uložení opatření se v průběhu období přezkumného šetření prodával kumarin pocházející z Číny za stejné ceny, jako byly ceny výrobního odvětví Společenství. Ceny čínského vývozu tudíž působily jako strop, který výrobní odvětví Společenství nutil, aby odpovídajícím způsobem upravilo své ceny. Ceny výrobního odvětví Společenství jsou proto velmi stlačené a výrobní odvětví vykazuje nízkou ziskovost.
(51)
Ke stanovení pokračujícího cenového podbízení ohledně kumarinu pocházejícího z Číny byly ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství pomocí údajů kódu KN, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že ačkoliv se ceny blížily ceně nepůsobící újmu, která byla stanovena pro výrobní odvětví Společenství, ceny dovozu nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
Tabulka 4
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zásoby
100
50,3
31
20,9
3,7
Podíly výrobního odvětví Společenství na trhu
100
98
136,5
149,3
148
Ceny
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Ziskovost
(52)
Zdá se, že v průběhu období přezkumného šetření byla ziskovost prodeje dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, mírně kladná. Od roku 2004 byla ziskovost záporná s malým zlepšením počínaje rokem 2006. Tato nízká úroveň ziskovosti je částečně zapříčiněna stlačenými prodejními cenami, jak bylo objasněno v 49. a 50. bodě odůvodnění, spolu s růstem nákladů, zejména co se týká ceny surovin. Zvýšení produktivity mohlo pouze částečně vyrovnat nepříznivý účinek těchto prvků na ziskovost. Celkově byl v průběhu celého posuzovaného období zisk mnohem nižší než běžný zisk.
h) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(53)
Vývoj peněžního toku výrobního odvětví Společenství v poměru k prodeji dotčeného výrobku na trhu EU odráží vývoj ziskovosti. Je nutno zmínit, že ačkoliv byl peněžní tok nízký, v průběhu období přezkumu byl kladný.
(54)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nemělo při získávání kapitálu žádné potíže a že kapitálové výdaje byly během období přezkumu velmi omezené. Schopnost získat kapitál však nelze pro účely tohoto šetření považovat za přiměřený ukazatel, jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří velká skupina, jejíž výroba kumarinu představuje pouze malou část celkové výroby. Schopnost získat kapitál úzce souvisí s výkonností skupiny jako celku, nikoli pouze s výkonností v případě dotčeného výrobku.
i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(55)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství se v průběhu období přezkumu snižovala, zejména od roku 2004. Tento pokles je spojen s reorganizací procesu výroby kumarinu, kterou výrobní odvětví Společenství provedlo. Produktivita výrobního odvětví Společenství měřená jako objem výroby na zaměstnance se v průběhu období šetření výrazně zvýšila.
(56)
Celkové mzdové náklady se snížily jako přímý důsledek reorganizace popsané v 55. bodě odůvodnění. Průměrná mzda zaměstnance byla v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 5
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zaměstnanci
100
86
61
57
57
Mzdy
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produktivita
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investice a návratnost investic
(57)
V průběhu období šetření dosáhla úroveň investic svého vrcholu v roce 2004, načež začala klesat. Za stávajících tržních podmínek se výrobní odvětví Společenství zaobírá více zachováním stávajícího výrobního zařízení než rozšiřováním výrobní kapacity.
(58)
Z tohoto hlediska návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Společenství vztažený k účetní hodnotě jeho fixních aktiv, odráží vývoj ziskovosti, jak bylo vysvětleno v 52. bodě odůvodnění.
k) Růst
(59)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění a dále, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu EU se velkou měrou zvýšil, což výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět značný podíl na trhu.
l) Velikost dumpingového rozpětí
(60)
Analýza týkající se velikosti dumpingu přihlíží ke skutečnosti, že jsou v platnosti opatření s cílem odstranit dumping působící újmu. Vzhledem k objemu dovozu v průběhu období přezkumného šetření spolu se zjištěnou značnou úrovní dumpingu (viz 28. bod odůvodnění) nelze jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.
m) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(61)
Je rovněž nutno vzít v úvahu skutečnost, že by po uložení antidumpingových opatření v roce 2002 výrobní odvětví Společenství nebylo schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu kvůli praktikám obcházení, s ohledem na něž byla opatření přijata teprve v roce 2004 a 2006. Před tím, než Rada Indii, Thajsku, Indonésii a Malajsii uložila opatření zaměřená proti obcházení, a před přijetím závazku Komisí v roce 2005 byla úroveň dovozu z těchto čtyř zemí značná a výrobnímu odvětví Společenství bránila v překonání účinků dumpingu.
4. Závěr o situaci na trhu Společenství
(62)
Uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR a rozšíření na země, u nichž bylo zjištěno obcházení, mělo příznivý účinek na výrobní odvětví Společenství v tom, že mu umožnilo částečně překonat obtížnou hospodářskou situaci. Trvalé úsilí výrobního odvětví Společenství v oblasti snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance mohlo pouze vyrovnat nárůst cen surovin a pokles prodejních cen na trhu Společenství.
(63)
Praktiky obcházení používané čínskými výrobci (jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění) podporují závěr, že čínští vyvážející výrobci mají velký zájem o vstup na trh Společenství.
(64)
S ohledem na výše uvedenou analýzu je situace výrobního odvětví Společenství dosud nejistá, ačkoliv opatření pomohla omezit škodlivé účinky dumpingu. Případné zvýšení dovozu za dumpingové ceny by však se vší pravděpodobností situaci zhoršilo a zmařilo by veškeré úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství, které by se vší pravděpodobnosti kumarin přestalo vyrábět.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Pravděpodobnost obnovení újmy
(65)
Co se týká pravděpodobného účinku skončení platnosti stávajících opatření na výrobní odvětví Společenství, byly spolu s prvky shrnutými v 28. až 34. bodě odůvodnění zkoumány níže uvedené faktory.
(66)
V důsledku platných opatření výrobní odvětví Společenství zvýšilo objem svého prodeje na trhu Společenství. Z údajů je zřejmé, že se podíl výrobního odvětví Společenství značně zvýšil na trhu, na němž během období přezkumu spotřeba poklesla o 8 %. Výrobní odvětví Společenství se však i nadále potýkalo se stlačením cen.
(67)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ačkoliv se spotřeba snížila o 8 %, prognóza světové spotřeby kumarinu (jež do jisté míry podléhá módním trendům) se podle očekávání významně nezmění. Existují jasné signály, že pokud by opatření nebyla uložena, docházelo by ve značné míře k dovozu z Číny za dumpingové ceny. Velká nevyužitá výrobní kapacita v Číně mimoto naznačuje, že je velmi pravděpodobné, že by se objemy dovozu do Společenství zvýšily, pokud by opatření byla zrušena.
(68)
Rozšíření opatření na základě řízení ve věci obcházení opatření bylo vysoce účinné, pokud jde o ukončení praktik obcházení při dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, avšak zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. Je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou muset ve Společenství uplatňovat agresivní cenové praktiky, aby vyrovnali úbytek podílu na trhu, k němuž došlo po ukončení obcházení.
(69)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k přesměrování velkých objemů do Společenství. To by čínským vývozcům umožnilo využít určitou část jejich nadbytečné kapacity.
(70)
Pravděpodobnost tohoto vývoje dále podporuje skutečnost, že ceny ve Společenství jsou vyšší než čínské vývozní ceny do ostatních třetích zemí. To by zcela jistě čínské výrobce pobídlo ke zvýšení činnosti na trhu Společenství.
(71)
Nárůst dovozů za nižší ceny, jenž by byl pravděpodobně důsledkem zrušení opatření, by s největší pravděpodobností měl rovněž značné nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností by výrobní odvětví Společenství buď muselo snížit ceny, aby zachovalo podíl na trhu, nebo zachovat prodejní ceny na stávající úrovni a přijít o odběratele a následně tržby. V prvním případě by byl provoz výrobního odvětví Společenství ztrátový a v druhém případě by úbytek prodeje nakonec vedl k vyšším nákladům, načež by následovaly ztráty.
(72)
Pokud by se proto dovozy zvýšily (jak se předpokládá v případě ukončení opatření), šetřením bylo zjištěno, že by velmi pravděpodobně došlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, jehož situace je již nyní nejistá. V zásadě by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno kumarin nadále vyrábět.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(73)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech jednotlivých zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů kumarinu. Pro posouzení pravděpodobného dopadu zachování či zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran.
(74)
Na základě toho bylo ověřováno, zda navzdory závěrům o pravděpodobném přetrvávání dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(75)
Zachování opatření by jednoznačně bylo v zájmu jediného výrobce ve Společenství, aby mohl kumarin vyrábět i nadále.
(76)
Usuzuje se rovněž, že v případě zrušení antidumpingových opatření by pravděpodobně dumping pokračoval a zvyšoval by se, což by vedlo k trvalému zhoršování situace výrobního odvětví Společenství, a to až do okamžiku, kdy by výrobní odvětví se vší pravděpodobností zaniklo.
(77)
Celkově lze vyvodit závěr, že zachování opatření je jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(78)
Kontaktováno bylo 13 dovozců a 10 průmyslových uživatelů a byly jim zaslány dotazníky. Útvary Komise obdržely čtyři odpovědi od společností, které souhlasily se spoluprací.
(79)
Z těchto čtyř odpovědí vznesl námitku vůči opatřením jeden dovozce, jelikož měl obavy týkající se především pořizovací ceny dotčeného výrobku. Tato společnost však rovněž uvedla, že dopad nákladů na kumarin na její celkové výrobní náklady je velmi omezený.
(80)
Ačkoliv se dotčený výrobek používá i v jiných výrobních odvětvích, v nichž ho poměrně často nelze nahradit, jeho význam ve složení hotového výrobku je velmi omezený, pokud jde o množství a ceny, a ve většině případů činí méně než jedno procento. Dopad cla na uživatele, jakož i na konečné spotřebitele je proto velmi omezený.
(81)
Někteří uživatelé uvedli, že kvůli výhodám souvisejícím s kvalitou upřednostňují kumarin pocházející ze Společenství. Těchto uživatelů by se ukončení výroby tohoto výrobku výrobním odvětvím Společenství v důsledku zrušení opatření velmi dotklo.
(82)
Při zkoumání zájmu Společenství je nutno přihlížet zejména k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které narušují obchod, a zejména obnovit účinnou hospodářskou soutěž. V tomto ohledu je nutno podotknout, že světový trh s kumarinem je velmi koncentrovaný a že existuje pouze několik málo výrobců, přičemž ti nejdůležitější z nich se nacházejí v Číně a ve Společenství. Z tohoto hlediska by se mělo považovat za důležité zajištění několika zdrojů dodávek (včetně výrobního odvětví Společenství). Mimoto je nutno rovněž připomenout, že účelem antidumpingových opatření není omezit dodávky ze zdrojů mimo Společenství a že kumarin pocházející z Číny může být nadále dovážen do Společenství v dostatečném množství.
(83)
Výše uvedené úvahy ve spojení s nízkou úrovní spolupráce potvrzují, že v současnosti platná opatření neměla žádný významný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci dovozců a uživatelů. Šetřením nebylo mimoto zjištěno, že by se tyto nepříznivé účinky zhoršily, pokud by opatření byla prodloužena.
4. Závěr o zájmu Společenství
(84)
S přihlédnutím k všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření bylo proti zájmu Společenství.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(85)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům.
(86)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření uložená na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, která jsou v současnosti platná, by měla být zachována.
(87)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla z dovozu dotčeného výrobku z ČLR byla rozšířena tak, aby zahrnovala dovoz kumarinu zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku, jež má být zachováno, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Indický vyvážející výrobce uvedený v 2. bodě odůvodnění, na nějž se opatření nevztahovala na základě závazku přijatého Komisí, by měl být i nadále za stejných podmínek osvobozen od opatření uložených tímto nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 (kód TARIC 2932210019) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Clo se stanoví ve výši 3 479 EUR na tunu.
3. Konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu, které se vztahuje na dovoz výrobku pocházejícího z Číny, se rozšiřuje na dovoz téhož výrobku uvedeného v odstavci 1 odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, až již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv (kódy TARIC 2932210011, 2932210015 a 2932210016).
Článek 2
1. Dovážené výrobky, na něž bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud jsou vyrobeny společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příslušném rozhodnutí Komise ve znění pozdějších předpisů, a dovoz se uskutečnil v souladu s ustanoveními uvedeného rozhodnutí.
2. Dovoz podle odstavce 1 je osvobozen od antidumpingového cla pod podmínkou, že:
a)
při předložení prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu je celním orgánům členských států předložena obchodní faktura, která obsahuje alespoň údaje uvedené v příloze, a
b)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v obchodní faktuře.
Článek 3
Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 4
V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše stanovené částky sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. dubna 2008.