ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. října 2008
o státní podpoře C 44/07 (ex N 460/07), kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem K(2008) 5995)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2009/485/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k dotčené podpoře.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (3). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz dále).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
2. POPIS
(6)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 milionů EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti.
(7)
Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt SA, která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti. Tuto skupinu (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(8)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „uskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(9)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 milionů EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušením), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, sporákové plotny, digestoře).
(10)
V oddíle 2.1 rozhodnutí o zahájení řízení Komise poskytla více informací o příjemci podpory a vysvětlila důvody jeho potíží.
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(11)
Komise vyjádřila své pochyby z pěti následujících důvodů: i) riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; ii) riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; iii) pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; iv) nedostatečná vyrovnávací opatření; v) pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(12)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (4) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že jak v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), tak v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (5), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci nebyla tudíž způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Proto by váhání Francie s vymáháním podpory prohlášené v prosinci 2003 za neslučitelnou až do okamžiku, kdy dotčená firma přestala být nově vzniklým podnikem a stala se tudíž způsobilou pro podpory na restrukturalizaci, mohlo být považováno za obcházení zákazu uvedeného v odstavci 12 pokynů pro restrukturalizaci.
3.2 Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(13)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila své pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3 Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(14)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4 Nedostatečná vyrovnávací opatření
(15)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
i)
Pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření.
ii)
Na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu.
iii)
Zdá se, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací.
iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (6) a Euromoteurs (7) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(16)
Komise nakonec vyjádřila pochybnosti, pokud jde o splnění podmínek stanovených v článcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky společnosti Electrolux
(17)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2 Připomínky druhého konkurenta
(18)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(19)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(20)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(21)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3 Připomínky skupiny FagorBrandt
(22)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. VYJÁDŘENÍ FRANCIE
5.1 Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(23)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(24)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu je tedy odůvodněna nahromaděním finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(25)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než [ 1 milion] (8) EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(26)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] %, což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(27)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2 Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(28)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(29)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […]. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že skupina FagorBrandt bude mít nadále skutečné kapacity v oblasti výzkumu a vývoje, „které jí umožní uvádět na trh inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou.“
(30)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(31)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(32)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale pro program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 milionů EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně [25-30] milionů EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na [50-90] milionů EUR a jsou tudíž výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(33)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Existence podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(34)
V oddíle 3.1 rozhodnutí o zahájení řízení došla Komise k závěru, že opatření představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti tomuto závěru výhrady.
6.2 Právní základ posouzení
(35)
V čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy nelze v tomto konkrétním případě použít.
(36)
Pokud jde o odchylky uvedené v čl. 87 odst. 3 Smlouvy, Komise shledává, že lze uplatnit pouze odchylku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a odchylku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou odchylku Smlouvy. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.3 Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(37)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(38)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohli financovat jeho španělští akcionáři. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutné analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (9), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) v roce 2005 […] (10), a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 milionů EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze. Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(39)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddíle 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(40)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích. Pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, zdá se, že i kdyby podnik splácel podporu ve výši 22,5 milionů EUR od roku 2004 (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise), ještě by v roce 2004 zřejmě neztratil polovinu vlastního kapitálu. Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, i kdyby podnik splácel podporu 22,5 milionů EUR od roku 2004, zaznamenal by pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bez pochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
(v milionech EUR)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obchodní obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledek
15,5
13,8
(3,6)
[…]
[…]
[…]
Vlastní kapitál
69,8
83,4
79,8
[…]
[…]
[…]
(41)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] milionů EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(42)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že zpoždění Francie se zpětným získáváním podpor udělených podle článku 44f až do ledna 2005 - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, nemělo za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že zpoždění Francie při zpětném získávání podpor udělených podle článku 44f až do ledna 2005 nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(43)
Lze uzavřít, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4 Ustanovení týkající se příjemců předchozích protiprávních podpor
(44)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, jsou v odstavci 30 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřeny pochybnosti, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(45)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(46)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má tak navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(47)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka 1) Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky [50-90] milionů EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 milionů EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(48)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (11) Komise konstatovala, že „Nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (12) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (13). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v hlavních pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(49)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(50)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak uvádí odpovídající poznámka pod čarou v pokynech pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z výše zmíněného rozsudku ve věci Deggendorf. V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena. Tímto způsobem nebude proto nutné brát při posuzování nové podpory v úvahu kumulativní účinek podpor a nenavrácení předchozí podpory.
6.5 Obnovení životaschopnosti podniku
6.5.1 Tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(51)
V oddíle 2.2 rozhodnutí o zahájení řízení Komise popsala hlavní opatření plánu restrukturalizace (14). V oddíle 3.3.3 rozhodnutí o zahájení řízení pak Komise vyjádřila názor, že uvedený plán zřejmě splňuje požadavky uvedené v odstavcích 35 až 37 hlavních pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: plán restrukturalizace pravděpodobně umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku. Ve formálním vyšetřovacím řízení uzavřeném tímto rozhodnutím Komise podrobněji analyzovala základní prvky plánu, aby mohla původní hodnocení potvrdit nebo vyvrátit.
(52)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Srovnala je s posledními vývojovými trendy.
(53)
Podle organizace CECED (15) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(54)
Pokud je možné v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(55)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(56)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [75-100] % svého objemu a zaměstnává [75-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (16) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(57)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
[…]
(58)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(59)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že uvedené prognózy jsou realistické. Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(60)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (17). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] milionů EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 milionů EUR oproti 779,7 milionů EUR dosažených v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(61)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že navrácení neslučitelné podpory italským orgánům by nemělo mít dopad na finanční situaci skupiny. Cena za převzetí činností v oblasti domácích spotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia byla totiž navýšena o předpokládanou výši podpory, která měla být poskytnuta společnosti Brandt Italia, to znamená o [5-10] milionů EUR (při skutečné částce podpory vyplacené společnosti Brandt Italia ve výši [5-10] milionů EUR). Francouzské orgány proto upozorňují, že prospěch z protiprávní podpory byl téměř celý převeden na prodejce společnost Ocean SpA (se zůstatkem [ 1 milion] EUR). Francouzské orgány přidávají, že toto tvrzení podporuje rozhodnutí soudu v Brescii ze dne 5. července 2004, který jednal na základě podnětu společnosti Brandt Italia předloženého po záporném rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ohledně italského režimu podpor a nařídil obstavení poslední splátky ceny za převzetí placené společností Brandt Italia, tedy [5-10] milionů EUR. Navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by tedy mělo pravděpodobně být nižší než [ 1 milion] EUR.
(62)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.5.2 Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(63)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících odstavcích se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(64)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […]. U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(65)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně její malé velikosti v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v odstavci 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí […]. Komise navíc zjišťuje, že některé podniky odvětví i přes svou omezenou velikost v poměru k hlavním subjektům a přes skutečnost, že ve značné míře vyrábějí v západní Evropě, dokáží zůstat konkurenceschopné tím, že se zaměřují na určité výrobky a segmenty. Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(66)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, že plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti FagorBrandt.
6.5.3 Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(67)
A konečně, stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bude rozebráno v následující části, francouzské orgány navrhly po zahájení řízení dodatečná vyrovnávací opatření, která tudíž nebyla zahrnuta do finančních výhledů připojených k oznámení. Tato dodatečná opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Jelikož tato opatření - pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette - vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutné zjistit, zda jsou pro podnik snesitelná.
(68)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky finanční výsledky podniku při zohlednění provedení výše uvedených dodatečných vyrovnávacích opatření. První tabulka zobrazuje optimistický scénář, zatímco druhá pesimistický.
(v milionech EUR)
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obchodní obrat
903,0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk před úroky a zdaněním (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky (Accum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(v milionech EUR)
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obchodní obrat
903,0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk před úroky a zdaněním (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý výsledek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky (Accum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Tabulky vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Uvedené stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (18) (záporný dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(70)
Optimistický scénář bere v úvahu pouze výše uvedené dopady a) a b) a počítá s tím, že ztráta vyvolaná zastavením prodeje určitého výrobku dosáhne [60-90] % obratu u zastavené výrobní řady […] a [20-30] % obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář bere v potaz výše uvedený prvek c) a předpokládá u zastavené výrobní řady ztrátovost ve výši [110-140] % (ztráta může mít dopad nejen na […] a na […]. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl zastavit prodej […] a plně se soustředit na […], pro který bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkově uskutečněný obchodní obrat […], ale ztráta zasáhla také […] (celková ztráta u obou značek […] výrobků během 2 let v poměru k původnímu prodeji […] kusů, z toho […] […], což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (19).
(71)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících létech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.6 Zabránění každému nadměrnému narušení hospodářské soutěže
6.6.1 Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(72)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(73)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(74)
V následujících odstavcích Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(75)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt vyrábí velké domácí spotřebiče a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Společenství, a to především z důvodu neexistence překážek vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (20). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Společenství.
(76)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že záporné důsledky uvedeného narušení hospodářské soutěže jsou omezeny následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše 5 % (21). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (22). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (23). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (24).
(77)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutné podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Jak již bylo uvedeno v odstavci 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [75-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábí v jiných členských státech (25). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (26). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(78)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená podstatná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.6.2 Rozbor již provedených opatření
(79)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „Odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadala do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise tak přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(80)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti […], která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši [5-10] milionů EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (27) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 hlavních pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(81)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (28). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (29). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (30). Z uvedeného vyplývá, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací opatření.
(82)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši [2-5] milionů EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (31), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (32) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši [25-45] milionů EUR, což odpovídalo [2-5] % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala [250-500] pracovníků, což odpovídalo [5-10] % zaměstnancům podniku Byla zahrnuta do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(83)
I když Komise souhlasí s tím, že uvedené opatření představuje vyrovnávací opatření, nemůže samo o sobě vyrovnat nepříznivé důsledky výše popsané podpory. Komise především konstatuje, že toto opatření neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (33), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit.
6.6.3 Dodatečná vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(84)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení této značky […].
(85)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velice omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (34) jsou uváděný výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(86)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(87)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] milionů EUR, tedy [1-3] % obratu skupiny FagorBrandt.
(88)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit svá postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(89)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] milionů EUR, tedy [0,5-1,5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(90)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(91)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] milionů EUR, tedy [0,5-1,5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(92)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(93)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [3-5] % obratu skupiny (35). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.6.4 Závěr ohledně všech vyrovnávacích opatření
(94)
Vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (36) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (a to nezanedbatelné), ovšem omezené velikosti. Toto omezení je tedy úměrné narušení hospodářské soutěže a podmínek obchodování, jak bylo rozebráno výše.
(95)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.7 Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(96)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutné, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na stávající finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek.
(97)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše [50-90] milionů EUR. Jsou financovány následovně (37):
Mil. EUR
%
Náklady na restrukturalizaci
[50-90]
100
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
[0-10]
[…]
Příspěvek akcionářů
26,9
[…]
Podpora státu
31
[40-50]
(98)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise požádala francouzské orgány o vysvětlení, proč nezahrnuly vrácení podpory do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise požadovala vysvětlení povahy „vlastního úsilí příjemce“.
(99)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že „vlastní úsilí příjemce“ spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [25-30] milionů EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [30-35] milionů EUR (38). Půjčky byly jištěny zásobami hotových výrobků. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(100)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak jako vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu ho nezapočítaly jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] milionů EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (39). Pokud jde o otázku, zda má být uvedené navrácení formálně považováno za restrukturalizační náklad ve smyslu odstavce 43 pokynů pro restrukturalizaci, Komise konstatuje, že i kdyby tomu tak bylo, nesnížilo by to vlastní příspěvek příjemce pod hranici 50 %, kterou požaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci. I kdyby se totiž navrácení podpory s úrokem zahrnulo jako část restrukturalizačních nákladů, které by v tomto případně dosáhly výše přibližně [75-100] milionů EUR, mělo by to za následek další snížení části restrukturalizačních nákladů financovaných podporou a zvýšení části těchto nákladů financovaných příjemcem (40) a jeho akcionáři. Komise proto nepovažuje za nutné se k této otázce vyjadřovat.
(101)
Pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení jsou tak odstraněny a Komise dochází k závěru, že „vlastní úsilí příjemce“ a jeho akcionářů přesahuje hranici 50 % nákladů na restrukturalizaci, jak to u velkých podniků požaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(102)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, protože skupina FagorBrandt může získat finanční prostředky od svého akcionáře a skupiny, do které patří, Komise na to již odpověděla v analýze způsobilosti podniku.
(103)
Kromě ověření dodržení kritéria vlastního příspěvku nad 50 % Komise nakonec také hodnotila, zda podpora byla omezena na nutné minimum, a to především na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“ Komise konstatuje, že po přidělení podpory a po ukončení restrukturalizace zůstane skupina nadále významně zadlužena.
6.8 Úplné provedení plánu
(104)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (41). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(105)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou se společným trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 milion EUR, je slučitelná se společným trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí 2004/343/ES.
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2006 (42), je proveden v plném rozsahu.
3. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette na dobu 5 let počínaje nejpozději sedm měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
4. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 21. října 2008.