NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2096/2005
ze dne 20. prosince 2005,
kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na články 4 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 550/2004 má Komise stanovit společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb v celém Společenství. Nařízení umožňující přímou použitelnost je k tomuto účelu nejvhodnějším nástrojem.
(2)
Poskytování letových navigačních služeb ve Společenství by mělo podléhat osvědčení, které je vydáváno členskými státy. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří splňují společné požadavky, by měli obdržet osvědčení v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 550/2004. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou provozovat činnost bez osvědčení, by se měli snažit zajistit maximální dodržování společných požadavků do té míry, do jaké to umožňuje jejich právní postavení.
(3)
Uplatňováním společných požadavků, které budou stanoveny podle článku 6 nařízení (ES) č. 550/2004, by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států související s veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností a se záležitostmi obrany, jak je uvedeno v článku 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2). Společné požadavky by v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 neměly zahrnovat vojenské činnosti a výcvik.
(4)
Při vymezování společných požadavků pro poskytování letových navigačních služeb by mělo být řádně zohledněno právní postavení poskytovatelů letových navigačních služeb v členských státech. Pokud navíc organizace vykonává i jiné činnosti než poskytování letových navigačních služeb, pak by se společné požadavky, které budou stanoveny podle článku 6 nařízení (ES) č. 550/2004, neměly vztahovat na tyto jiné činnosti nebo na zdroje vyčleněné na činnosti mimo oblast poskytování letových navigačních služeb, pokud není stanoveno jinak.
(5)
Uplatňování společných požadavků pro poskytovatele letových navigačních služeb by mělo být přiměřené rizikům spojeným se specifickými znaky jednotlivých služeb, jako je počet a/nebo povaha a vlastnosti zpracovaných pohybů. Pokud se někteří poskytovatelé letových navigačních služeb rozhodnou, že nevyužijí příležitost poskytování přeshraničních služeb, a proto se zříkají práva na vzájemné uznávání v jednotném evropském nebi, vnitrostátní dozorový orgán by měl být oprávněn těmto poskytovatelům umožnit dodržet přiměřeným způsobem určité všeobecné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb a určité specifické požadavky pro poskytování letových provozních služeb. V důsledku toho by měly podmínky připojené k osvědčení odrážet povahu a rozsah odchylky.
(6)
Aby bylo zajištěno správné fungování programu osvědčování, členské státy by měly v rámci svých výročních zpráv poskytnout Komisi všechny relevantní informace o odchylkách udělených jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
(7)
Na různé typy letových navigačních služeb se nemusejí vztahovat stejné požadavky. Proto je nezbytné přizpůsobit společné požadavky zvláštním vlastnostem jednotlivých typů služeb.
(8)
Důkazní břemeno dodržování požadavků nesou poskytovatelé letových navigačních služeb po dobu platnosti osvědčení a pro všechny služby, na které se vztahuje.
(9)
Pro zajištění účinného uplatňování společných požadavků by měl být vytvořen systém pravidelného dohledu a inspekce dodržování těchto společných požadavků a podmínek stanovených v osvědčení. Vnitrostátní dozorový orgán by měl před vydáním osvědčení přezkoumat vhodnost poskytovatele a každoročně posuzovat soustavné dodržování požadavků poskytovateli letových navigačních služeb. Proto by měl vytvořit a každoročně aktualizovat předběžný program inspekcí založený na posouzení rizik a zahrnující všechny poskytovatele, kterým udělil oprávnění. Program by měl umožňovat inspekci všech příslušných částí poskytovatelů letových navigačních služeb ve vhodném časovém rámci. Při posuzování, zda určení poskytovatelé letových provozních služeb a meteorologických služeb dodržují požadavky, by měl vnitrostátní dozorový orgán být oprávněn kontrolovat příslušné požadavky vyplývající z mezinárodních závazků dotyčného členského státu.
(10)
Vzájemná hodnocení vnitrostátních dozorových orgánů by měla podporovat společný přístup k dozoru nad poskytovateli letových navigačních služeb v celém Společenství. Komise by měla ve spolupráci s členskými státy zajistit tato vzájemná hodnocení, která by měla být koordinována s činnostmi prováděnými v rámci programu pro sledování a podporu provádění požadavků ESARR organizace Eurocontrol (program ESIMS) a celosvětového programu pro audit dohledu nad bezpečností (USOAP), jenž provozuje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Tím bude zabráněno duplicitě činností. Aby byla při vzájemném hodnocení umožněna výměna zkušeností a osvědčených postupů, měli by vnitrostátní odborníci pocházet nejlépe z vnitrostátního dozorového orgánu nebo z uznávané organizace.
(11)
Organizace Eurocontrol vytvořila bezpečnostní regulační požadavky (ESARR), které mají pro bezpečné poskytování letových provozních služeb zcela zásadní význam. V souladu s nařízením (ES) č. 550/2004 by Komise měla určit a schválit příslušná ustanovení požadavků ESARR 3 pro využívání systémů řízení bezpečnosti poskytovateli služeb řízení letového provozu (ATM), požadavků ESARR 4 pro posouzení a zmírnění rizika při ATM a požadavků ESARR 5 pro pracovníky služeb ATM, požadavků pro vývojové a technické pracovníky, kteří provádějí úkoly související s bezpečností provozu. Podle článku 5 nařízení (ES) č. 550/2004 Komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se osvědčování způsobilosti řídících letového provozu (3), který zahrnuje ustanovení požadavků ESARR 5 pro řídící letového provozu. Proto není vhodné tato ustanovení znovu uvádět v tomto nařízení. Ustanovení by do něj měla být zahrnuta vyžadují, aby vnitrostátní dozorový orgán kontroloval, zda pracovníci poskytovatele letových provozních služeb, zejména řídící letového provozu, mají řádné osvědčení, pokud je požadováno.
(12)
Obdobně není vhodné opakovat ta ustanovení ESARR 2 o hlášení a posuzování bezpečnostních událostí při ATM, která jsou pokryta směrnicí Rady 94/56/ES ze dne 21. listopadu 1994, kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví (4), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví (5). Měla by však být zavedena nová ustanovení o bezpečnostních událostech, která by od vnitrostátního dozorového orgánu vyžadovala, aby kontroloval, zda poskytovatel letových provozních služeb, jakož i poskytovatel komunikačních, navigačních nebo pozorovacích služeb splňuje ujednání, která jsou vyžadována pro hlášení a posuzování takových událostí. Příslušná ustanovení požadavků ESARR 1 pro bezpečnostní dohled při ATM a požadavků ESARR 6 pro software v systémech ATM by měla být určena a přijata formou oddělených právních aktů Společenství.
(13)
Je nutno zejména uznat, že, zaprvé, řízení bezpečnosti je tou funkcí letových provozních služeb, která zajišťuje, že, zadruhé, jsou všechna bezpečnostní rizika určena, posouzena a uspokojivě zmírněna, a že formální a systematický přístup k řízení bezpečnosti viditelným a sledovatelným způsobem co nejvíce zvýší přínos pro bezpečnost. Komise by měla aktualizovat a blíže specifikovat bezpečnostní požadavky vztahující se na služby v leteckém provozu, aby byla zajištěna nejvyšší možná míra bezpečnosti, aniž by tím byla dotčena budoucí role Evropské agentury pro bezpečnost letectví v této oblasti.
(14)
Poskytovatelé letových navigačních služeb by měli provozovat svou činnost v souladu s příslušnými normami ICAO. S cílem usnadnit přeshraniční poskytování služeb by měly členské státy a Komise v úzké spolupráci s organizací Eurocontrol usilovat o minimalizaci rozdílů oznámených členskými státy v používání norem ICAO v oblasti letových navigačních služeb, aby byl vytvořen společný soubor norem platných ve všech členských státech v rámci jednotného evropského nebe s cílem vytvořit společná pravidla létání.
(15)
Různá vnitrostátní ujednání týkající se odpovědnosti by neměla poskytovateli letových navigačních služeb bránit v uzavírání dohod o přeshraničním poskytování služeb, pokud přijal opatření na krytí ztrát v důsledku náhrady škody na základě odpovědnosti podle platného práva. Používaný postup by se měl řídit vnitrostátními právními požadavky. Členské státy, které umožňují poskytování letových navigačních služeb v celém vzdušném prostoru, který spadá pod jejich pravomoc, nebo v jeho části bez oprávnění v souladu s nařízením (ES) č. 550/2004, by měly krýt odpovědnost těchto poskytovatelů.
(16)
Zatímco požadavky ESARR 4 určují maximální přípustnou pravděpodobnost pro ATM přímo se podílející na nehodách v oblasti ECAC (Konference evropského civilního letectví), maximální přípustné pravděpodobnosti pro všechny třídy závažnosti dosud nebyly stanoveny. Členské státy a Komise by v součinnosti s organizací Eurocontrol měly doplnit a aktualizovat tyto pravděpodobnosti a rozvíjet mechanismy pro jejich použití za různých okolností.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe zřízeného podle článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a rozsah
Toto nařízení, které stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb. Pokud příloha I a II nestanoví jinak, se tyto společné požadavky však nevztahují na:
a)
činnosti jiné než poskytování letových navigačních služeb poskytovatelem;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti mimo poskytování letových navigačních služeb.
Toto nařízení určuje a přijímá povinná ustanovení následujících bezpečnostních regulačních požadavků organizace Eurocontrol (ESARR), která se vztahují k osvědčování poskytovatelů letových navigačních služeb:
a)
ESARR 3 pro využívání systémů řízení bezpečnosti poskytovateli služeb řízení letového provozu (ATM) vydané dne 17. července 2000;
b)
ESARR 4 pro posuzování a zmírňování rizika při ATM vydané dne 5. dubna 2001;
c)
ESARR 5 pro pracovníky služeb ATM, požadavky pro vývojové a technické pracovníky, kteří provádějí úkoly související s bezpečností provozu vydané dne 11. dubna 2002.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v nařízení (ES) č. 549/2004.
2. Kromě definic uvedených v odstavci 1 se:
a)
„leteckými pracemi“ rozumí provoz letadla, při kterém se letadlo používá pro specializované služby, jako je zemědělství, výstavba, fotografování, průzkum, pozorování a hlídkování, pátrání a záchrana nebo letecká reklama;
b)
„obchodní leteckou dopravou“ rozumí jakýkoli provoz letadla, který zahrnuje přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu;
c)
„funkčním systémem“ rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů, které jsou uspořádány tak, aby plnily určitou funkci v rámci ATM;
d)
„všeobecným letectvím“ rozumí veškerý provoz civilního letadla, jiný než pravidelné letecké služby a nepravidelná letecká doprava, za úplatu nebo v nájmu;
e)
„vnitrostátním dozorovým orgánem“ rozumí orgán nebo orgány jmenované nebo zřizované členskými státy jako jejich vnitrostátní orgány podle článku 4 nařízení (ES) č. 549/2004;
f)
„nebezpečím“ rozumí jakýkoliv stav, událost nebo okolnost, která by mohla vyvolat nehodu;
g)
„provozující organizací“ rozumí organizace odpovědná za poskytování vývojových a technických služeb podporujících letový provoz, komunikačních, navigačních nebo pozorovacích služeb;
h)
„rizikem“ rozumí kombinace celkové pravděpodobnosti nebo frekvence výskytu škodlivého účinku vyvolaného nebezpečím a závažnost tohoto účinku;
i)
„zajištěním bezpečnosti“ rozumí veškeré plánované a systematické činnosti nezbytné k vytvoření přiměřené důvěry, že výrobek, služba, organizace nebo funkční sytém dosahuje přijatelné nebo přípustné bezpečnosti;
j)
„bezpečnostním cílem“ rozumí kvalitativní nebo kvantitativní výrok, který určuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž se podle očekávání může vyskytnout nebezpečí;
k)
„bezpečnostním požadavkem“ rozumí prostředek pro zmírnění rizika, určený strategií zmírňování rizik, který dosahuje určitý bezpečnostní cíl, včetně organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonových požadavků, požadavků interoperability nebo charakteristik prostředí;
l)
„službami“ rozumí jedna letová navigační služba nebo soubor letových navigačních služeb.
3. „Poskytovatelem letových navigačních služeb“ se rozumí organizace, která požádala o osvědčení k provozování takových služeb.
Článek 3
Udělování osvědčení
1. Pro získání osvědčení nezbytného k poskytování letových navigačních služeb a aniž je dotčen čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004, je nezbytné, aby poskytovatelé letových navigačních služeb dodržovali společné všeobecné požadavky uvedené v příloze I, jakož i dodatečné specifické požadavky uvedené v přílohách II až V nařízení podle typu služby, kterou poskytují, s odchylkami podle článku 4.
2. Vnitrostátní dozorový orgán předtím, než poskytovateli letových navigačních služeb vydá osvědčení, ověří, zda poskytovatel dodržuje společné požadavky.
3. Poskytovatel letových navigačních služeb dodrží společné požadavky nejpozději v den, kdy je podle článku 7 nařízení (ES) č. 550/2004 vydáno osvědčení.
Článek 4
Odchylky
1. Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 1 se mohou někteří poskytovatelé letových navigačních služeb rozhodnout, že nevyužijí příležitost poskytovat přeshraniční služby, a mohou se zříci práva na vzájemné uznávání v jednotném evropském nebi.
Za těchto okolností mohou požádat o osvědčení, které je omezeno na vzdušný prostor, který spadá pod pravomoc členského státu podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 550/2004.
Takovou žádost může podat poskytovatel letových provozních služeb, který poskytuje služby nebo je plánuje poskytovat pouze v jedné nebo více následujících kategoriích:
a)
všeobecné letectví;
b)
letecké práce;
c)
obchodní letecká doprava omezená na letadla do vzletové hmotnosti nejvýše 10 tun nebo s nejvýše 20 sedadly;
d)
obchodní letecká doprava s méně než 10 000 pohyby za rok, bez ohledu na nejvyšší vzletovou hmotnost a počet obsazených sedadel, přičemž se „pohyby“ vypočítají jako součet vzletů a přistání, vypočtený jako průměr za předchozí tři roky.
Takovou žádost může podat poskytovatel letových provozních služeb jiný než poskytovatel letových provozních služeb s hrubým ročním obratem 1 000 000 EUR nebo méně souvisejícím se službami, které poskytuje nebo plánuje poskytovat.
Pokud není poskytovatel letových navigačních služeb z objektivních praktických důvodů schopen doložit, že tato kritéria splňuje, může vnitrostátní dozorový orgán přijmout obdobné číselné údaje nebo předpovědi ve vztahu k maximálním omezením určeným ve třetím a čtvrtém pododstavci.
Při podávání takové žádosti poskytovatel letových navigačních služeb současně předloží vnitrostátnímu dozorovému orgánu příslušné doklady týkající se kritérií způsobilosti.
2. Vnitrostátní dozorový orgán může udělit specifické odchylky žadatelům, kteří splňují kritéria v odstavci 1, přiměřeně k jejich přínosu k řízení letového provozu ve vzdušném prostoru, za který odpovídá členský stát.
Tyto odchylky se mohou vztahovat pouze na požadavky přílohy I, s následujícími výjimkami:
a)
část 1: technická a provozní způsobilost a schopnost;
b)
část 3.1: řízení bezpečnosti;
c)
část 5: lidské zdroje;
d)
část 8.1: otevřené a transparentní poskytování služeb.
3. Kromě odchylek podle odstavce 2 může vnitrostátní dozorový orgán udělit odchylky žadatelům, kteří poskytují letištní letové informační služby pravidelným provozováním ne více než jednoho pracoviště na každém letišti. Učiní tak přiměřeně k přínosu žadatelů k řízení letového provozu ve vzdušném prostoru, který spadá pod pravomoc členského státu.
Tyto odchylky se mohou vztahovat pouze na tyto požadavky přílohy II části 3:
a)
odpovědnost za řízení bezpečnosti, jakož i vnější služby a dodávky (v části 3.1.2);
b)
bezpečnostní šetření (v části 3.1.3);
c)
bezpečnostní požadavky pro posouzení a zmírnění rizika s ohledem na změny (část 3.2).
4. Žádné odchylky nebudou povoleny od požadavků obsažených v přílohách III, IV nebo V.
5. V souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 550/2004 vnitrostátní dozorový orgán vykonává tyto činnosti:
a)
v podmínkách připojených k osvědčení určuje povahu a rozsah odchylky tím, že uvádí její právní základ;
b)
časově omezuje platnost osvědčení a
c)
sleduje, zda jsou poskytovatelé letových navigačních služeb stále způsobilí pro tuto odchylku.
Článek 5
Důkaz dodržování požadavků
1. Poskytovatel letových navigačních služeb poskytne na žádost vnitrostátního dozorového orgánu všechny příslušné doklady, které dokazují, že dodržuje platné společné požadavky. Poskytovatel letových navigačních služeb může v plné míře využít stávající údaje.
2. Poskytovatel letových navigačních služeb, který je držitelem osvědčení, oznámí vnitrostátnímu dozorovému orgánu plánované změny, které se týkají poskytování služeb poskytovatele a mohly by ovlivnit dodržování platných společných požadavků nebo podmínek připojených k osvědčení.
3. Poskytovatel letových provozních služeb, který je držitelem osvědčení, oznámí vnitrostátnímu dozorovému orgánu plánované změny v poskytování letových provozních služeb související s bezpečností.
4. Pokud poskytovatel letových navigačních služeb, který je držitelem osvědčení, již nesplňuje platné společné požadavky nebo podmínky připojené k osvědčení, příslušný vnitrostátní dozorový orgán učiní rozhodnutí v době, která nepřesáhne jeden měsíc. Tímto rozhodnutím vnitrostátní dozorový orgán požaduje, aby poskytovatel letových navigačních služeb přijal nápravné opatření.
Rozhodnutí bude neprodleně oznámeno příslušnému poskytovateli letových navigačních služeb.
Než vnitrostátní dozorový orgán oznámí své schválení příslušnému poskytovateli letových navigačních služeb, zkontroluje, zda bylo provedeno nápravné opatření. Pokud vnitrostátní dozorový orgán má za to, že nápravné opatření nebylo řádně provedeno v rámci dohodnutého časového plánu, přijme vhodná donucovací opatření podle čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, přičemž zohlední potřebu zajištění pokračování služeb.
Článek 6
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 550/2004 poskytovatelé letových navigačních služeb usnadňují inspekce a šetření prováděné vnitrostátním dozorovým orgánem nebo uznanou organizací jednající jménem uvedeného orgánu, včetně kontrol na místě a kontrol bez předchozího oznámení.
Oprávněné osoby jsou zmocněny podniknout tyto kroky:
a)
zkoumat příslušné záznamy, údaje, postupy a jiný materiál související s poskytováním letových navigačních služeb;
b)
pořizovat kopie nebo výpisy z těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení;
d)
vstupovat na příslušné pozemky nebo do příslušných prostor nebo dopravních prostředků.
Tyto inspekce a šetření se musejí provádět v souladu s právními ustanoveními členského státu, ve kterém mají být prováděny.
Článek 7
Soustavné dodržování požadavků
Vnitrostátní dozorový orgán každoročně na základě důkazů, které má k dispozici, sleduje soustavné dodržování požadavků poskytovateli letových navigačních služeb, jimž vydal osvědčení.
K tomuto účelu vnitrostátní dozorový orgán zřizuje a každoročně aktualizuje předběžný program inspekcí zahrnující všechny poskytovatele, kterým vydal osvědčení, a na základě posouzení rizik spojených s různými operacemi, které jsou poskytovanými službami. Před zřízením tohoto programu vnitrostátní dozorový orgán konzultuje dotčené poskytovatele letových navigačních služeb a případně i veškeré jiné dotčené vnitrostátní dozorové orgány.
V programu se uvede plánovaný interval inspekcí různých míst.
Článek 8
Bezpečnostní předpisy pro vývojové a technické pracovníky
S ohledem na poskytování letových provozních, komunikačních, navigačních nebo pozorovacích služeb vnitrostátní dozorový orgán nebo jakýkoli jiný orgán, který byl určen členským státem, aby plnil tento úkol:
a)
vydává příslušná bezpečnostní pravidla pro vývojové a technické pracovníky, kteří plní úkoly související s bezpečností provozu;
b)
zajišťuje přiměřený a vhodný dohled nad vývojovými a technickými pracovníky, kteří byli jakoukoli provozující organizací pověřeni prováděním úkolů souvisejících s bezpečností provozu;
c)
na základě vhodných důvodů a po patřičném prošetření podniká kroky týkající se provozující organizace a/nebo jejich technických a vývojových pracovníků, kteří nesplňují ustanovení přílohy II části 3.3;
d)
ověřuje, zda existují vhodné metody pro zajištění toho, aby třetí strany pověřené úkoly souvisejícími s bezpečnostní provozu splňovaly ustanovení přílohy II části 3.3.
Článek 9
Postup vzájemného hodnocení
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy zajišťuje vzájemné hodnocení vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s odstavci 2 až 6.
2. Vzájemné hodnocení provádí tým vnitrostátních odborníků. Tým je složen z odborníků z nejméně tří členských států. Odborníci se neúčastní vzájemného hodnocení v členských státech, ve kterých jsou zaměstnáni. Komise zřizuje a udržuje skupinu vnitrostátních odborníků určených členskými státy, která zahrnuje všechny oblasti společných požadavků, jak jsou uvedeny v článku 6 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Nejméně tři měsíce před vzájemným hodnocením Komise informuje členský stát a dotčený vnitrostátní dozorový orgán o tomto hodnocení, datu, na které je plánováno, a o totožnosti odborníků, kteří se jej účastní.
Tým odborníků může provést hodnocení poté, co členský stát, jehož vnitrostátní dozorový orgán je podroben hodnocení, tento tým schválí.
4. V období do tří měsíců od hodnocení hodnotící tým sestaví na základě dohody zprávu, která může obsahovat doporučení. Za účelem projednání zprávy Komise uspořádá setkání s odborníky a vnitrostátním dozorovým orgánem.
5. Komise předá zprávu dotčenému členskému státu. Tento stát může do tří měsíců od obdržení této zprávy předložit své připomínky; je-li to vhodné, tyto připomínky obsahují opatření, která členský stát v daném časovém rozmezí přijal nebo hodlá přijmout v reakci na posouzení.
Pokud není s dotčeným členským státem dohodnuto jinak, hodnotící zpráva a následná opatření se nezveřejňují.
6. Komise každoročně informuje členské státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe o hlavních zjištěních těchto hodnocení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2005.