NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 889/2008
ze dne 5. září 2008,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 druhý pododstavec, čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 2, čl. 16 odst. 3 písm. c), čl.17 odst. 2, čl. 18 odst. 5, čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec, čl. 21 odst. 2, čl. 22 odst. 1, čl. 24 odst. 3, čl. 25 odst. 3, článek 26, čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 3 a čl. 38 písm. a), b), c) a e) a článek 40 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména hlavy III, IV a V uvedeného nařízení, stanovují základní požadavky na produkci, označování a kontrolu ekologických produktů v rostlinné a živočišné výrobě. Měla by být stanovena prováděcí pravidla pro tyto požadavky.
(2)
Vývoj nových prováděcích pravidel produkce pro některé živočišné zvířat, ekologickou akvakulturu, mořské řasy a kvasinky používané jako potraviny nebo krmiva na úrovni Společenství bude vyžadovat více času, a měl by být tudíž rozpracován v následném řízení. Proto je vhodné vyloučit tyto produkty z oblasti působnosti tohoto nařízení. Pokud však jde o některé druhy hospodářských zvířat, produkty pocházející z akvakultury a mořské řasy, měla by se na tyto produkty obdobně uplatňovat v souladu s článkem 42 nařízení (ES) č. 834/2007 pravidla Společenství stanovená pro produkce, kontroly a označování.
(3)
Aby se předešlo nejednoznačnosti a aby bylo zaručeno jednotné uplatňování pravidel ekologické produkce, měly by definovány některé pojmy.
(4)
Ekologická rostlinná produkce je založena na tom, že vyživování rostlin se uskutečňuje zejména prostřednictvím půdního ekosystému. Neměla by být tudíž povolena hydroponie, při níž se rostliny pěstují s kořeny v inertním pěstebním médiu s rozpustnými minerály a živinami.
(5)
Ekologická rostlinná produkce zahrnuje odlišné pěstitelské postupy a omezené používání hnojiv a pomocných půdních látek s nízkou rozpustností, a tyto postupy by měly být proto upřesněny. Měly by být stanoveny zejména podmínky pro používání nesyntetických produktů.
(6)
Výrazně by mělo být omezeno používání pesticidů, které mohou mít škodlivé účinky na životní prostředí nebo vést k přítomnosti reziduí v zemědělských produktech. V ochraně před škůdci, chorobami a plevely by mělo být upřednostněno používání preventivních opatření. Navíc by měly být stanoveny podmínky používání některých přípravků na ochranu rostlin.
(7)
Pro účely ekologického zemědělství bylo používání některých přípravků na ochranu rostlin, hnojiv, pomocných půdních látek, některých jiných než ekologických krmných surovin, doplňkových látek a činidel pro krmiva a některých produktů, které se používají při čištění a dezinfekci, povoleno za řádně definovaných podmínek nařízením Rady (EHS) č. 2092/91. Z důvodu zajištění kontinuity v odvětví ekologického zemědělství by měly být v souladu s ustanoveními čl. 16 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 834/2007 dotčené produkty a látky i nadále povoleny. Kromě toho je za účelem přehlednosti vhodné uvést v přílohách tohoto nařízení seznamy produktů a látek, které byly povoleny nařízením (EHS) č. 2092/91 (2). V budoucnu mohou být další produkty a látky doplňovány na tyto seznamy na jiném právním základě, konkrétně na základě čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007. Je tudíž vhodné označit rozdílný status jednotlivých kategorií produktů a látek pomocí symbolu v seznamu.
(8)
V rámci komplexního přístupu, jež volí ekologické zemědělství, se požaduje, aby měla živočišná produkce vazbu na půdu, a aby se tedy vyprodukovaná statková hnojiva používala k výživě v rostlinné produkci. Jelikož má chov hospodářských zvířat vždy souvislost s obhospodařováním půdy, měla by být zakázána živočišná produkce bez zemědělské půdy. Při výběru plemen by se v ekologické živočišné produkci měla brát v úvahu jejich schopnost přizpůsobit se místním podmínkám, jejich vitalita a jejich odolnost vůči nákazám a měla by se podporovat biologická rozmanitost.
(9)
Za určitých okolností mohou hospodářské subjekty čelit potížím při získávání ekologicky chovaných plemenných zvířat z omezeného genofondu, což by mohlo ohrozit rozvoj odvětví. Z tohoto důvodu by měla být stanovena možnost dovážet do zemědělského podniku v zájmu pokračování chovu omezené množství zvířat mimo ekologický chov.
(10)
V ekologické živočišné produkci by mělo být zajištěno, že jsou uspokojeny specifické etologické potřeby zvířat. V tomto ohledu by mělo ustájení všech druhů hospodářských zvířat odpovídat jejich potřebám, pokud jde o větrání, světlo, prostor a dobré životní podmínky, a v souladu s tím by měl být zajištěn dostatečný prostor umožňující každému jedinci hojnou volnost pohybu a rozvíjející jeho přirozené sociální chování. Měly by být stanoveny zvláštní podmínky ustájení a chovatelské postupy týkající se některých zvířat, včetně včel. Tyto zvláštní podmínky ustájení by měly zajistit vysokou úroveň životních podmínek zvířat, které jsou prioritou ekologického chovu hospodářských zvířat, a tudíž mohou být přísnější než normy pro dobré životní podmínky ve Společenství, které se v zemědělství uplatňují obecně. Ekologické chovatelské postupy by měly zabránit zkracování doby chovu u drůbeže. Měly by být tudíž zařazena zvláštní ustanovení, která vyloučí intenzivní metody chovu. Zvláště drůbež se má buď chovat až do dosažení minimálního věku, nebo má pocházet z linií drůbeže s pomalým růstem, takže se v žádném případě neobjeví motivace k využívání intenzivních metod chovu.
(11)
Ve většině případů by měla mít hospodářská zvířata stálý přístup na otevřená prostranství za účelem pastvy, pokud to umožní povětrnostní podmínky, a tato otevřená prostranství by měla být v zásadě zařazena do vhodného systému střídání plodin.
(12)
Aby prostřednictvím živin nedocházelo k environmentálnímu znečišťování přírodních zdrojů, jako je půda a voda, měla by být stanovena horní mez pro množství použitých statkových hnojiv na hektar a pro množství chovaných hospodářských zvířat na hektar. Tato mez by měla být ve vztahu k obsahu dusíku ve statkových hnojivech.
(13)
Mrzačení, která vedou ke stresu, poškození, nákaze nebo utrpení zvířat, by měla být zakázána. Za omezených podmínek však mohou být povoleny zvláštní činnosti zásadní pro některé typy produkce a z důvodu bezpečnosti zvířat a lidí.
(14)
Hospodářská zvířata by měla být s přihlédnutím ke svým fyziologickým potřebám krmena trávou, pící a krmivy vyprodukovanými v souladu s pravidly ekologického zemědělství, nejlépe pocházejícími z vlastního zemědělského podniku. Splnění základních požadavků na výživu hospodářských zvířat si kromě toho může vyžádat zařazení některých minerálů, stopových prvků a vitaminů, podávaných za náležitě definovaných podmínek.
(15)
Přísun potřebných základních vitamínů A, D, E z krmných dávek bude v případě ekologicky chovaných přežvýkavců i nadále regionálně ovlivněn rozdíly v podnebí a dostupnosti zdrojů krmiv, a proto by mělo být při chovu přežvýkavců podávání těchto vitamínů povoleno.
(16)
Péče o zdraví zvířat by se měla hlavně opírat o prevenci nákaz. Kromě toho by se měla uplatňovat zvláštní opatření v oblasti čištění a dezinfekce.
(17)
V ekologickém zemědělství není povoleno preventivní používání chemicky syntetizovaných alopatických léčiv. Avšak v případě nemoci nebo poranění zvířete vyžadujících okamžité ošetření by mělo být použití chemicky syntetizovaných alopatických léčiv omezeno na nezbytně nutné minimum. S cílem zaručit spotřebitelům integritu ekologické produkce by dále mělo být možné přijmout restriktivní opatření, jako je prodloužení ochranné lhůty na dvojnásobek po použití chemicky syntetizovaných alopatických léčiv.
(18)
Měla by být stanovena zvláštní pravidla pro prevenci nákaz a veterinární péči ve včelařství.
(19)
Mělo by být stanoveno, že hospodářské subjekty produkující krmiva nebo potraviny musejí zohledňovat vhodné postupy opírající se o systematické označování kritických zpracovatelských kroků s cílem zajistit, aby získané zpracované produkty splňovaly pravidla ekologické produkce.
(20)
Pro zajištění produkce některých zpracovaných ekologických potravin a krmiv jsou nutné některé produkty a látky konvenčního zemědělství. Harmonizace pravidel pro zpracování vína na úrovni Společenství si vyžádá více času. Z tohoto důvodu by měly být zmíněné produkty vyloučeny z procesu zpracování vína, dokud nebudou v následném řízení stanovena zvláštní pravidla.
(21)
Pro účely zpracování ekologických potravin bylo nařízením (EHS) č. 2092/91 za náležitě definovaných podmínek povoleno používání některých složek nezemědělského původu, některých pomocných látek při zpracování potravin a některých složek zemědělského původu nezískaných z ekologického zemědělství. Z důvodu zajištění kontinuity v odvětví ekologického zemědělství by měly být v souladu s ustanoveními čl. 21 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007 dotčené produkty a látky i nadále povoleny. Kromě toho je za účelem přehlednosti vhodné uvést v přílohách tohoto nařízení seznamy produktů a látek, které byly povoleny nařízením (EHS) č. 2092/91. V budoucnu mohou být další produkty a látky doplňovány na tyto seznamy na jiném právním základě, konkrétně na základě čl. 21 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007. Je tudíž vhodné označit rozdílný status jednotlivých kategorií produktů a látek pomocí symbolu v seznamu.
(22)
Za určitých podmínek mohou být ekologické produkty a produkty konvenčního zemědělství sbírány a přepravovány současně. Měla by být zařazena zvláštní ustanovení, které by zajistila řádné oddělení ekologických produktů od produktů konvenčního zemědělství při manipulaci a které by zabránily jakémukoli promíchání.
(23)
Přechod na ekologický způsob produkce vyžaduje určitá období na přizpůsobení všech používaných prostředků. V závislosti na předchozí zemědělské produkci by měly být pro různá odvětví produkce stanoveny zvláštní lhůty.
(24)
V souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 834/2007 by měly být stanoveny zvláštní podmínky pro uplatňování výjimek stanovených v uvedeném článku. Je vhodné stanovit takové podmínky s ohledem na nedostupnost ekologicky chovaných zvířat, ekologických krmiv, včelího vosku, osiv a sadbových brambor a ekologických složek a na specifické problémy při řízení živočišné produkce a v případě katastrofických událostí.
(25)
Zeměpisné a strukturální rozdíly v zemědělství a podnebná omezení mohou v některých regionech zpomalit vývoj ekologické produkce, a vyžadují si tudíž výjimky pro některé postupy v souvislosti s charakteristikami budov a zařízení pro živočišnou výrobu. Z tohoto důvodu by vazné ustájení zvířat mělo být za náležitě definovaných podmínek povoleno v zemědělských podnicích, které jsou z důvodu své zeměpisné polohy a strukturálních omezení, zejména v horských oblastech, malých rozměrů, a pouze v případě, že není možné chovat dobytek ve skupinách vhodných z hlediska jejich etologických potřeb.
(26)
S cílem zajistit vývoj rodícího se odvětví ekologické živočišné výroby bylo v nařízení (EHS) č. 2092/91 povoleno několik dočasných odchylek týkajících se vazného ustájení zvířat, podmínek ustájení zvířat a intenzity chovu. Tyto odchylky by měly být přechodně zachovány až do uplynutí doby, na kterou byly uděleny, aby nebylo odvětví ekologické živočišné produkce narušeno.
(27)
Vzhledem ke významu opylování pro odvětví ekologického včelařství by mělo být možné udělit výjimky umožňující souběžnou produkci ekologických i konvenčních včelařských jednotek v témže zemědělském podniku.
(28)
Za určitých okolností mohou zemědělci čelit potížím při zajišťování dodávek ekologicky odchovaných hospodářských zvířat a ekologických krmiv, a proto by mělo být povoleno používání vymezeného počtu zemědělských vstupů pocházejících z konvenční produkce v omezeném množství.
(29)
Producenti zabývající se ekologickou produkcí vynakládají velké úsilí, pokud jde o rozvoj produkce ekologických osiv a vegetativního materiálu, s cílem vytvořit široký výběr odrůd rostlinných druhů, pro něž jsou k dostání ekologická osiva a vegetativní rozmnožovací materiál. V současné době však stále není pro mnoho druhů dostatečná nabídka ekologických osiv a vegetativního rozmnožovacího materiálu a v takových případech by mělo být povoleno používání osiv a vegetativního rozmnožovacího materiálu pocházejících z konvenčního zemědělství.
(30)
Na pomoc hospodářským subjektům při hledání dostupných ekologických druhů by každý členský stát měl zajistit zřízení databáze obsahující odrůdy, k nimž jsou na trhu k dispozici ekologická osiva a sadbové brambory.
(31)
Péče o dospělý skot může ohrozit chovatele a další osoby, které se zvířaty manipulují. Z tohoto důvodu by mělo být povoleno udělování výjimek pro závěrečnou fázi výkrmu savců, zejména pro skot.
(32)
Katastrofické události nebo rozšířené nákazy zvířat či rostlin mohou mít vážný dopad na ekologickou produkci v postižených regionech. Je zapotřebí přijmout vhodná opatření pro zajištění zachování zemědělské produkce, nebo dokonce její obnovení. Po omezenou dobu by měly být proto v postižených oblastech povoleny dodávky zvířat mimo ekologický chov nebo dodávky jiných než ekologických krmiv.
(33)
V souladu s čl. 24 odst. 3 a čl. 25 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 by měla být stanovena zvláštní kritéria týkající se obchodní úpravy, složení, velikosti a vzhledu loga Společenství a kritéria týkající se obchodní úpravy a složení číselného kódu kontrolního orgánu nebo subjektu a označení místa, kde byl zemědělský produkt vyprodukován.
(34)
V souladu s článkem 26 nařízení (ES) č. 834/2007 by měly být stanoveny zvláštní požadavky na označování ekologického krmiva zohledňující druhy a složení krmiva a horizontální předpisy o označování použitelné na krmivo.
(35)
Kromě kontrolního systému podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (3), by měla být stanovena zvláštní kontrolní opatření. Jedná se zejména o podrobné požadavky týkající se všech fází produkce, přípravy a distribuce ekologických produktů.
(36)
Na základě informací, které členské státy oznamují Komisi, musí být Komise schopna přímo a co nejúčinněji spravovat statistické informace a referenční údaje. K dosažení tohoto cíle je třeba stanovit, že veškeré informace budou mezi členskými státy a Komisí zpřístupňovány a sdělovány elektronickou nebo digitální cestou.
(37)
Výměna informací a dokumentů mezi Komisí a členskými státy, jakož i poskytování a sdělování informací členskými státy Komisi obvykle probíhá elektronickou nebo digitální cestou. V zájmu dokonalejšího průběhu a širšího využití těchto výměn informací podle pravidel ekologické produkce je nutné přizpůsobit stávající počítačové systémy nebo zavést systémy nové. Je třeba stanovit, že tato opatření uskuteční Komise a po předání informací členským státům budou prováděna prostřednictvím Výboru pro ekologickou produkci.
(38)
Podmínky pro zpracování informací těmito počítačovými systémy, jakož i forma a obsah dokumentů, jejichž sdělování je požadováno podle nařízení (ES) č. 834/2007, vyžadují časté úpravy, které jsou důsledkem vývoje použitelných předpisů nebo požadavků spojených s řízením. Nezbytná je i jednotná podoba dokumentů, které jsou členské státy povinny předávat. Pro dosažení těchto cílů a ve snaze zjednodušit postupy a zajistit, aby příslušné počítačové systémy byly okamžitě provozuschopné, je třeba určit formu a obsah dokumentů na základě vzorů nebo dotazníků, jejichž úpravy a aktualizaci by měla provádět Komise poté, co informuje Výbor pro ekologickou produkci.
(39)
Aby byla nebyla ohrožena kontinuita ekologické produkce, měla by být pro některá ustanovení podle nařízení (EHS) č. 2092/91 stanovena přechodná opatření.
(40)
Nařízení Komise (EHS) č. 207/93 ze dne 29. ledna 1993, kterým se vymezuje obsah přílohy VI nařízení (EHS) č. 2092/91 o ekologickém zemědělství a k tomu se vztahujícímu označování zemědělských produktů a potravin a kterým se stanoví prováděcí pravidla k čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení (4), nařízení Komise (ES) č. 1452/2003 ze dne 14. srpna 2003, kterým se zachovává odchylka podle čl. 6 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 s ohledem na určité druhy osiva a vegetativního rozmnožovacího materiálu a kterým se stanoví prováděcí pravidla a kritéria pro uvedenou odchylku (5), a nařízení Komise (ES) č. 223/2003 ze dne 5. února 2003 o požadavcích na označování u ekologických metod produkce krmiv, krmných směsí a krmných surovin a o změně nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (6) by měla být zrušena a nahrazena novým nařízením.
(41)
Nařízení (EHS) č. 2092/91 se zrušuje nařízením (ES) č. 834/2007 s účinkem ode dne 1. ledna 2009. Velká část jeho ustanovení by však s určitými úpravami měla i nadále platit, a měla by být tudíž přijata v rámci tohoto nařízení. Pro účely přehlednosti je vhodné, aby byla ustanovení nařízení (EHS) č. 2092/91 a ustanovení tohoto nařízení porovnána.
(42)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Obsah
Hlava I
Úvodní ustanovení
Hlava II
Pravidla produkce, zpracování, balení, přepravy a skladování ekologických produktů
Kapitola 1
Rostlinná produkce
Kapitola 2
Živočišná produkce
Oddíl 1
Původ zvířat
Oddíl 2
Ustájení hospodářských zvířat a chovatelské postupy
Oddíl 3
Krmiva
Oddíl 4
Prevence nákaz a veterinární péče
Kapitola 3
Zpracované produkty
Kapitola 4
Sběr, balení přeprava a skladování produktů
Kapitola 5
Pravidla přechodu na ekologickou produkci
Kapitola 6
Výjimečná pravidla produkce
Oddíl 1
Podnebná, zeměpisná nebo strukturální omezení
Oddíl 2
Nedostupnost vstupů pro ekologické zemědělství
Oddíl 3
Specifické problémy při řízení živočišné produkce
Oddíl 4
Katastrofické události
Kapitola 7
Databáze osiv
Hlava III
Označování
Kapitola 1
Logo Společenství
Kapitola 2
Zvláštní požadavky na označování krmiv
Kapitola 3
Ostatní zvláštní požadavky na označování
Hlava IV
Kontroly
Kapitola 1
Minimální požadavky na kontrolu
Kapitola 2
Požadavky na kontrolu rostlin a rostlinných produktů
Kapitola 3
Požadavky na kontrolu hospodářských zvířat a živočišných produktů
Kapitola 4
Požadavky na kontrolu přípravy produktů
Kapitola 5
Požadavky na kontrolu dovozů
Kapitola 6
Požadavky na kontrolu jednotek uzavírajících smlouvy se třetími osobami
Kapitola 7
Požadavky na kontrolu jednotek připravujících krmiva
Kapitola 8
Porušení předpisů a výměna informací
Hlava V
Předávání informací, přechodná a závěrečná ustanovení
Kapitola 1
Předávání informací Komisi
Kapitola 2
Přechodná a závěrečná ustanovení
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla ekologické produkce, označování a kontroly, pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007.
2. Toto nařízení se nepoužije na tyto produkty:
a)
produkty pocházející z akvakultury;
b)
mořské řasy;
c)
jiné druhy hospodářských zvířat, než jsou druhy uvedené v článku 7;
d)
kvasnice používané jako potraviny nebo krmivo.
Hlava II, hlava III a hlava IV se však uplatňují obdobně na produkty uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c), dokud pro tyto produkty nebudou na základě nařízení (ES) č. 834/2007 stanovena prováděcí pravidla produkce.
Článek 2
Definice
Kromě definicí v článku 2 nařízení (ES) č. 834/2007 se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
a)
„konvenčním“, „mimo ekologický chov“, „jiným než ekologickým“ se rozumí nepocházející z produkce nebo nesouvisející s produkcí v souladu s nařízením (ES) č. 834/2007 a tímto nařízením;
b)
„veterinárními léčivými přípravky“ se rozumějí přípravky definované v čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES (7) o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků;
c)
„dovozcem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba ve Společenství, která uvede zásilku do volného oběhu ve Společenství, a to buď sama, nebo prostřednictvím zástupce;
d)
„prvním příjemcem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, které je dovezená zásilka doručena a která ji převezme k další přípravě a/nebo uvedení na trh;
e)
„zemědělským podnikem“ se rozumějí všechny produkční jednotky provozované s jednotným vedením a za účelem produkce zemědělských produktů;
f)
„produkční jednotkou“ se rozumějí veškerá aktiva, která se používají v odvětví produkce, jako jsou produkční zařízení; pozemky, pastviny, otevřená prostranství, budovy pro živočišnou produkci, prostory pro uskladnění plodin, rostlinné produkty živočišné produkty, suroviny a jakýkoli další vstup významný pro toto konkrétní odvětví produkce;
g)
„hydroponickou produkcí“ se rozumí způsob pěstování rostlin, při němž se kořeny rostlin nacházejí pouze v minerálním živném roztoku, nebo v inertním pěstebním médiu, jako je perlit, štěrk nebo minerální vlna, s přidaným živným roztokem;
h)
„veterinární péčí“ se rozumí celý průběh léčebného nebo preventivního ošetření proti jednomu výskytu konkrétní nákazy;
i)
„krmivy z přechodného období“ se rozumí krmiva vyprodukovaná během období přechodu na ekologickou produkci s výjimkou krmiv sklizených v průběhu dvanácti měsíců po začátku období přechodu podle čl. 17 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007.
HLAVA II
PRAVIDLA PRODUKCE, ZPRACOVÁNÍ, BALENÍ, PŘEPRAVY A SKLADOVÁNÍ EKOLOGICKÝCH PRODUKTŮ
KAPITOLA 1
Rostlinná produkce
Článek 3
Hospodaření s půdou a hnojení
1. Pokud nutriční potřeby rostlin nelze uspokojit opatřeními stanovenými v čl. 12 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 834/2007, lze v ekologické produkci použít pouze hnojiva a pomocné půdní látky uvedené v příloze I tohoto nařízení, a to pouze v nezbytné míře. Hospodářské subjekty si musejí uschovat osvědčení o nutnosti použít takový produkt.
2. Celkové množství statkových hnojiv, jak jsou definována ve směrnici Rady 91/676/EHS (8) o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, používaných v zemědělském podniku nesmí přesáhnout 170 kg dusíku ročně na hektar zemědělsky využité půdy. Tato mez se týká pouze používání chlévského hnoje, sušeného chlévského hnoje a dehydrovaného drůbežího trusu, kompostovaných živočišných výkalů, včetně drůbežího trusu, kompostovaného chlévského hnoje a kapalných živočišných výkalů.
3. Zemědělské podniky s ekologickou produkcí mohou uzavřít písemné dohody o spolupráci výhradně s jinými zemědělskými podniky, které splňují pravidla ekologické produkce, za účelem rozmetání přebytečných statkových hnojiv z ekologické produkce. Horní mez podle odstavce 2 se vypočítá na základě všech jednotek ekologické produkce, které jsou zapojeny do této spolupráce.
4. Pro zlepšení celkového stavu půdy nebo zvýšení dostupnosti živin v půdě nebo plodinách lze použít vhodné přípravky s mikroorganismy.
5. K aktivaci kompostu lze používat vhodné přípravky na bázi rostlin nebo mikroorganismů.
Článek 4
Zákaz hydroponické produkce
Hydroponická produkce je zakázána.
Článek 5
Ochrana před škůdci, chorobami a plevely a jejich potírání a hubení
1. Pokud rostliny nemohou být náležitě chráněny před škůdci a chorobami opatřeními podle čl. 12 odst. 1 písm. a), b), c) a g) a v souladu s čl. 12 písm. h) nařízení (ES) č. 834/2007, lze v ekologické produkci používat pouze produkty uvedené v příloze II tohoto nařízení. Hospodářské subjekty si musejí uschovat osvědčení o nutnosti použít takový produkt.
2. U produktů používaných v pastích nebo rozprašovačích, kromě feromonových rozprašovačů, zabraňují pasti a/nebo rozprašovače proniknutí látek do životního prostředí a zabraňují jejich kontaktu s pěstovanými plodinami. Pasti musejí být po použití sebrány a bezpečně zlikvidovány.
Článek 6
Zvláštní pravidla produkce hub
V produkci hub lze používat substráty, které se skládají pouze z těchto složek:
a)
chlévský hnůj a živočišné výkaly:
i)
buď pocházející ze zemědělských podniků produkujících ekologickým způsobem produkce,
ii)
nebo uvedené v příloze I, pouze pokud není k dispozici produkt uvedený v bodě i), a pokud nepřekročí 25 % hmotnosti všech složek substrátu, kromě krycího substrátu a přidané vody, před kompostováním;
b)
produkty zemědělského původu, vyjma produktů uvedených v písmenu a), ze zemědělských podniků s ekologickou produkcí;
c)
chemicky neošetřená rašelina;
d)
dřevo, které po kácení nebylo chemicky ošetřeno;
e)
minerální produkty uvedené v příloze I, voda a půda.
KAPITOLA 2
Živočišná produkce
Článek 7
Oblast působnosti
V této kapitole jsou stanoveny prováděcí předpisy produkce pro následující druhy: skot včetně druhů buvol domácí a bizon, koňovití, prasata, ovce, kozy, drůbež (druhy uvedené v příloze III) a včely.
Oddíl 1
Původ zvířat
Článek 8
Původ ekologicky chovaných zvířat
1. Při volbě plemen nebo linií je třeba brát v úvahu schopnost zvířat přizpůsobit se místním podmínkám, jejich vitalitu a odolnost vůči nákazám. Kromě toho musejí být plemena nebo linie zvířat zvoleny tak, aby se předešlo určitým nákazám nebo zdravotním problémům, které se obzvláště vyskytují u některých plemen nebo linií používaných v intenzívním chovu, např. stresový syndrom prasat, enzootická meningoencefalomyelitida prasat (syndrom PSE způsobující bledé, měkké a vodnaté maso), náhlá smrt, samovolný potrat a komplikované porody vyžadující císařský řez. Přednost musí být dána domorodým plemenům a liniím.
2. U včel se upřednostní užívání druhů Apis mellifera a jejich místních ekotypů.
Článek 9
Původ zvířat mimo ekologický chov
1. V souladu s čl. 14 odst. 1 písm. a) bodem ii) nařízení (ES) č. 834/2007 lze pro účely plemenitby zavádět do zemědělského podniku zvířata mimo ekologický chov pouze v případě, že množství ekologicky chovaných zvířat je nedostatečné, a s výhradou podmínek stanovených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.
2. V případě, že se utváří nové stádo nebo hejno, musejí být mladí savci mimo ekologický chov chováni v souladu s pravidly ekologické produkce ihned po odstavu. Kromě toho v den, kdy jsou zvířata zařazena do stáda, platí tato omezení:
a)
buvoli, telata a hříbata musejí být mladší šesti měsíců;
b)
jehňata a kůzlata musejí být mladší 60 dnů;
c)
selata musejí vážit méně než 35 kg.
3. Dospělí savci mimo ekologický chov, a to samci i dosud nerodící samice, určení pro obnovu stáda nebo hejna se následně chovají v souladu s pravidly ekologické produkce. Kromě toho počet samic podléhá těmto omezením za rok:
a)
samice maximálně do výše 10 % počtu dospělých koňovitých nebo skotu, včetně druhů buvol domácí a bizon, a 20 % počtu dospělých prasat, ovcí a koz;
b)
v případě jednotek s méně než deseti kusy koňovitých nebo skotu nebo s méně než pěti kusy prasat, ovcí či koz je výše uvedená obnova omezena na maximálně jedno zvíře ročně.
V roce 2012 bude proveden přezkum ustanovení tohoto odstavce za účelem jeho postupného zrušení.
4. Procenta uvedená v odstavci 3 mohou být zvýšena až na 40 % na základě předchozího povolení příslušného orgánu, a to v následujících zvláštních případech:
a)
při podstatném rozšíření zemědělského podniku;
b)
při změně plemene;
c)
při zavádění nového druhu živočišné produkce;
d)
pokud hrozí nebezpečí ztráty plemen pro zemědělskou produkci podle přílohy IV nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9) a v takovém případě musejí být zvířata těchto plemen bezpodmínečně již rodící.
5. Při obnově včelínů může být v jednotce ekologické produkce 10 % včelích královen a rojů nahrazeno včelími královnami a roji mimo ekologický chov za podmínky, že tyto včelí královny a roje budou umístěny do úlů, jejichž plásty nebo podkladové plásty pocházejí z jednotek ekologické produkce.
Oddíl 2
Ustájení hospodářských zvířat a chovatelské postupy
Článek 10
Pravidla týkající se podmínek ustájení
1. Tepelná izolace, topení a větrání budov zajišťují, aby se proudění vzduchu, prašnost, teplota, relativní vlhkost a koncentrace plynů udržovaly v rozmezí, které není pro zvířata škodlivé. Budova v hojné míře umožňuje přirozené větrání a přístup denního světla.
2. Ustájovací prostory nejsou povinné v oblastech s příhodnými podnebnými podmínkami, které zvířatům umožňují žít venku.
3. Intenzita chovu v budovách musí zajišťovat pohodlí zvířat, jejich dobré životní podmínky a druhově specifické potřeby, a to především v závislosti na druhu, plemeni a věku zvířat. Musí rovněž zohledňovat etologické potřeby zvířat, které závisejí především na velikosti skupiny a na pohlaví zvířat. Intenzita chovu zajišťuje zvířatům dobré životní podmínky, a to tak, že jim poskytuje dostatečný prostor k tomu, aby mohla pobývat přirozeně vstoje, aby si mohla jednoduše lehnout, otáčet se, provádět očistu, pobývat ve všech přirozených polohách a provádět všechny přirozené pohyby jako například protáhnout se a zatřepat křídly.
4. Minimální rozloha uzavřených prostor a otevřených prostranství, jakož i jiné parametry ustájovacích prostor určených pro různé druhy a kategorie zvířat jsou stanoveny v příloze III.
Článek 11
Zvláštní podmínky ustájení a chovatelské postupy pro savce
1. Podlahy ustájovacích prostor jsou hladké, nikoli však kluzké. Nejméně polovina minimální plochy podlahy v uzavřených prostorách podle přílohy III je pevná, a nemůže tedy sestávat z roštové podlážky nebo mřížové konstrukce.
2. Ustájovací prostory jsou vybaveny pohodlným, čistým a suchým prostorem na spaní/odpočinek o dostatečné rozloze, který je tvořen pevnou konstrukcí bez roštů. Prostor k odpočinku je vybaven dostatečně velkým suchým místem ke spaní, které je pokryto podestýlkou. Podestýlka sestává ze slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu. Může být vylepšena a obohacena o jakékoli minerální produkty vyjmenované v příloze I.
3. Bez ohledu na čl. 3 odst. 3 směrnice Rady 91/629/EHS (10) je zakázáno ustájení telat starších jednoho týdne v jednotlivých boxech.
4. Bez ohledu na čl. 3 odst. 8 směrnice Rady 91/630/EHS (11) se prasnice chovají ve skupinách, kromě období konce březosti a období kojení.
5. Selata se neustájují na etážových plošinách nebo v klecích.
6. Oblasti volného pohybu umožňují prasatům kálet a rýt. Pro účely rytí mohou být použity různé substráty.
Článek 12
Zvláštní podmínky ustájení a chovatelské postupy pro drůbež
1. Drůbež nesmí být držena v klecích.
2. V zájmu uspokojení druhově specifických potřeb a požadavků na dobré životní podmínky musí mít vodní ptactvo přístup k tekoucí vodě, rybníku, jezeru nebo tůni vždy, kdy to povětrnostní a hygienické podmínky dovolují.
3. Budovy pro veškerou drůbež splňují tyto podmínky:
a)
nejméně jedna třetina podlahové plochy je pevná, a nesestává tedy z roštových nebo mřížových konstrukcí, a je pokryta podestýlkou, jako je např. sláma, dřevěné hobliny, písek nebo rašelina;
b)
v drůbežárně pro nosnice slouží dostatečně velká část podlahové plochy přístupná slepicím jako sběrné místo pro trus;
c)
budovy jsou vybaveny hřady, jejichž počet a rozměry jsou uzpůsobeny velikosti skupiny a rozměrům ptáků podle přílohy III;
d)
jsou vybaveny vstupními a výstupními otvory odpovídajících rozměrů o celkové délce nejméně 4 m na 100 m2 plochy budovy pro ptáky;
e)
v jedné drůbežárně je nejvýše:
i)
4 800 kuřat,
ii)
3 000 nosnic,
iii)
5 200 perliček,
iv)
4 000 samic kachny pižmových či pekingské nebo 3 200 samců těchto druhů nebo jiných kachen,
v)
2 500 kapounů, hus nebo krůt a krocanů;
f)
celková užitná plocha drůbežáren pro drůbež na maso je v rámci jedné jednotky nejvýše 1 600 m2;
g)
drůbežárny jsou postaveny tak, aby všichni ptáci měli snadný přístup na otevřené prostranství.
4. Denní světlo může být doplněno o umělé s cílem zajistit maximálně šestnáct hodin světla denně, přičemž je zajištěna souvislá doba nočního klidu bez umělého světla o délce nejméně osmi hodin.
5. S cílem předejít využívání intenzivních metod chovu se drůbež chová až do dosažení minimálního věku nebo pochází z linií drůbeže s pomalým růstem. Pokud hospodářský subjekt nevyužívá linie drůbeže s pomalým růstem, činí minimální věk při porážce:
a)
81 dní u kuřat,
b)
150 dní u kapounů,
c)
49 dní u kachen pekingských,
d)
70 dní u samiček kachny pižmové,
e)
84 dní u samečků kachny pižmové,
f)
92 dní u kachen mulard (mezidruhových kříženců kachny pižmové a pekingské),
g)
94 dní u perliček,
h)
140 dní u krocanů a hus na pečení a
i)
100 dní u krůt.
Příslušný orgán definuje kritéria linií s pomalým růstem nebo vypracuje jejich seznam a tuto informaci předá hospodářským subjektům, ostatním členským státům a Komisi.
Článek 13
Zvláštní požadavky a podmínky umístění ve včelařství
1. Včelíny jsou umístěny tak, aby se v okruhu tří kilometrů zdroje nektaru a pylu skládaly převážně z ekologicky pěstovaných plodin a/nebo z přirozené vegetace a/nebo z plodin ošetřovaných metodami s malým dopadem na životní prostředí, odpovídajícími metodám, které jsou popsány v článku 36 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (12) nebo v článku 22 nařízení Rady 1257/1999 (13), které nemohou mít dopad na ekologický charakter včelařské produkce. Výše uvedené požadavky se nevztahují na oblasti, v nichž neprobíhá doba květu, nebo na období zimního spánku včel.
2. Členské státy mohou určit oblasti nebo území, kde není možné provozovat včelařství podle pravidel ekologické produkce.
3. Úly jsou v zásadě vyrobeny z přírodních materiálů nezávadných z hlediska znečištění životního prostředí ani z hlediska včelařských produktů.
4. Včelí vosk určený pro nové podkladové plásty pochází z jednotek ekologické produkce.
5. Aniž je dotčen článek 25, smějí být v úlech používány pouze přírodní látky, jako jsou propolis, vosk a rostlinné oleje.
6. Při vytáčení medu se zakazuje používání chemicky syntetizovaných odpuzovačů.
7. Použití plástů s plodišti k vytáčení medu je zakázáno.
Článek 14
Přístup na otevřená prostranství
1. Otevřená prostranství mohou být částečně zastřešená.
2. V souladu s čl. 14 odst. 1 písm. b) bodem iii) nařízení (ES) č. 834/2007 mají býložravci přístup na pastvinu, kdykoli to podmínky dovolí.
3. Pokud mají býložravci přístup na pastvinu v období pastvy a pokud zařízení na přezimování umožňují zvířatům volnost pohybu, je možné se odchýlit od povinnosti umožnit přístup na otevřená prostranství v zimních měsících.
4. Bez ohledu na odstavec 2 mají býci starší jednoho roku přístup na pastvinu nebo na otevřené prostranství.
5. Drůbež má přístup na otevřené prostranství alespoň po dobu jedné třetiny svého života.
6. Otevřená prostranství jsou převážně pokryta vegetací, jsou vybavena ochranným zařízením a umožňují drůbeži jednoduchý přístup k přiměřenému počtu napájecích a přívodních žlabů.
7. Pokud se drůbež chová v uzavřených zařízeních z důvodu omezení nebo povinností uložených právními předpisy Společenství, má trvalý přístup k dostatečnému množství objemného krmiva a vhodného materiálu, aby byly uspokojeny její etologické potřeby.
Článek 15
Intenzita chovu
1. Celková intenzita chovu je taková, aby nebyl překročen limit 170 kg dusíku ročně na hektar zemědělsky využité půdy podle čl. 3 odst. 2.
2. Pro účely určení vhodné intenzity chovu hospodářských zvířat stanoví příslušný orgán počty zvířat odpovídající výše uvedenému limitu, přičemž jako orientační hodnoty použije údaje uvedené v příloze IV nebo příslušné vnitrostátní předpisy přijaté podle směrnice 91/676/EHS.
Článek 16
Zákaz živočišné produkce bez zemědělské půdy
Živočišná produkce bez zemědělské půdy, při níž hospodářský subjekt vlastnící hospodářská zvířata nehospodaří na zemědělské půdě a/nebo neuzavřel písemnou dohodu o spolupráci s jiným hospodářským subjektem podle čl. 3 odst. 3, je zakázána.
Článek 17
Současná produkce ekologicky chovaných hospodářských zvířat a hospodářských zvířat mimo ekologický chov
1. Hospodářská zvířata mimo ekologický chov jsou v zemědělském podniku přípustná za podmínky, že jsou chována v jednotkách, jejichž budovy a pozemky jsou jasně odděleny od jednotek produkujících v souladu s pravidly ekologické produkce a že se jedná o odlišné živočišné druhy.
2. Hospodářská zvířata mimo ekologický chov mohou každoročně po omezenou dobu používat ekologické pastviny za podmínky, že tato zvířata pocházejí ze systému hospodaření podle odst. 3 písm. b) a že nejsou na těchto pastvinách současně s ekologicky chovanými zvířaty.
3. Ekologicky chovaná zvířata se mohou pást na běžných pozemcích za podmínky, že:
a)
po dobu nejméně tří let nebyly na ošetření těchto pozemků použity produkty, které nejsou povolené pro ekologickou produkci;
b)
všechna zvířata mimo ekologický chov, která se pasou na těchto pozemcích, pocházejí ze systému hospodaření rovnocenného systémům podle článku 36 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo podle článku 22 nařízení (ES) č. 1257/1999;
c)
všechny živočišné produkty vyprodukované z ekologicky chovaných zvířat, která se však pásla na této půdě, nebudou považovány za produkty ekologického zemědělství, ledaže lze doložit jejich náležité oddělení od zvířat mimo ekologický chov.
4. Během období sezónního přesunu se zvířata smějí během přehánění z jedné pastviny na druhou pást na pozemcích, které nejsou udržovány ekologicky. Příjem jiných než ekologických krmiv v podobě travin a jiné vegetace, na kterých se zvířata pasou, nesmí během tohoto období přesahovat 10 % celkové roční krmné dávky. Tato hodnota se vypočítá jako procentní podíl sušiny v krmivech zemědělského původu.
5. Hospodářské subjekty si musejí uschovat osvědčení o uplatňování ustanovení tohoto článku.
Článek 18
Zacházení se zvířaty
1. V ekologickém zemědělství se pravidelně neprovádějí operace, jako je připevňování gumových kroužků na ocasy ovcí, krácení ocasů, ořezávání zubů a zobáku nebo odnímání rohů. Nicméně některé z těchto operací mohou být v jednotlivých případech povoleny příslušným orgánem z důvodů bezpečnosti, nebo pokud mají za cíl zlepšit zdraví, životní podmínky či hygienu zvířat.
Utrpení zvířat se omezuje na minimum pomocí vhodné anestézie a/nebo analgetik, přičemž operace provádí kvalifikovaný personál, a to pouze v nejvhodnějším věku zvířat..
2. Fyzická kastrace je v zájmu zachování kvality produktů a tradičních výrobních postupů povolena, ale jedině za podmínek uvedených v odst. 1 druhém pododstavci.
3. Mrzačení včel jako například přistřihování křídel včelím královnám je zakázáno.
4. Nakládka i vykládka zvířat se provádějí opatrně a bez použití jakékoli elektrické stimulace k nucení zvířat. Používání alopatických trankvilizérů před přepravou nebo v jejím průběhu je zakázáno.
Oddíl 3
Krmiva
Článek 19
Krmiva z vlastního zemědělského podniku nebo z jiných ekologických zemědělských podniků
1. V případě býložravců, s výjimkou období, kdy s výhradou čl. 17 odst. 4 každoročně dochází k sezónnímu přesunu zvířat, pochází nejméně 50 % krmiva z dané zemědělské jednotky nebo v případě, že to není proveditelné, se krmivo vyprodukuje ve spolupráci s jinými ekologickými hospodářstvími přednostně z téhož regionu.
2. V případě včel jsou na konci produkčního období v úlech ponechány dostatečné zásoby medu a pylu pro přezimování.
3. Umělá výživa včelstev je povolena, pokud je přežití úlů ohroženo podnebnými podmínkami, a pouze v období mezi poslední snůškou medu a patnácti dny před začátkem dalšího období produkce nektaru nebo medovice. Jako umělá výživa jsou povoleny med, cukrový sirup nebo cukr z ekologické produkce.
Článek 20
Krmiva splňující požadavky na výživu zvířat
1. Všechna mláďata savců jsou přednostně před přírodním mlékem krmena mateřským mlékem, a to minimálně po dobu tří měsíců u skotu, včetně druhů buvol domácí a bizon a koňovitých, čtyřicet pět dní u ovcí a koz a čtyřicet dní u prasat.
2. Systémy chovu býložravců jsou založeny na maximálním využívání pastvin podle jejich dostupnosti v různých obdobích roku. Nejméně 60 % sušiny v denní krmné dávce býložravců pochází z objemných, čerstvých, sušených nebo silážovaných krmiv. Může však být povoleno snížení na 50 % u zvířat chovaných k produkci mléka, a to na maximální dobu tří měsíců na začátku laktace.
3. Do denní krmné dávky prasat a drůbeže se přidávají objemná, čerstvá, sušená nebo silážovaná krmiva.
4. Je zakázáno chovat hospodářská zvířata v rámci podmínek nebo výživy, které by mohly způsobit chudokrevnost.
5. Výkrm je povolen, pokud je v jakémkoli stadiu chovu vratný. Nucené vykrmování je zakázáno.
Článek 21
Krmiva z přechodného období
1. Je povoleno zařazení krmiv z přechodného období do krmné dávky až do výše 30 % krmného receptu v průměru. Pokud krmiva z přechodného období pocházejí z některé jednotky daného zemědělského podniku, může být toto množství zvýšeno až na 60 %.
2. V průměru až 20 % celkového průměrného množství krmiv pro hospodářská zvířata může pocházet z pastvy či sklizně na trvalých pastvinách či pozemcích s víceletými pícninami v prvním roce jejich období přechodu, pokud tvoří součást daného zemědělského podniku a během uplynulých pěti let nebyly součástí jednotky ekologické produkce uvedeného podniku. Používají-li se jak krmiva z přechodného období, tak krmiva z pozemků v prvním roce jejich období přechodu, nesmí celkový kombinovaný procentní podíl těchto krmiv přesáhnout maximální procentní podíly stanovené v odstavci 1.
3. Údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 se vypočítají každý rok jako procentní podíl sušiny v krmivech rostlinného původu.
Článek 22
Produkty a látky uvedené v čl. 14 odst. 1 písm. d) bodu iv) nařízení (ES) č. 834/2007
1. Jiné než ekologické krmné suroviny rostlinného a živočišného původu se mohou v ekologické produkci používat s výhradou omezení stanovených v článku 43 a pouze v případě, že jsou uvedeny v příloze V a že jsou splněna omezení uvedená v této příloze.
2. V ekologické produkci se mohou používat ekologické krmné suroviny živočišného původu a krmné suroviny minerálního původu, pouze pokud jsou uvedeny v příloze V a pokud jsou splněna omezení uvedená v této příloze.
3. V ekologické produkci se mohou používat produkty a vedlejší produkty rybolovu, pouze pokud jsou uvedeny v příloze V a pokud jsou splněna omezení uvedená v této příloze.
4. V ekologické produkci se mohou používat doplňkové látky, některé produkty používané ve výživě zvířat a činidla, pouze pokud jsou uvedeny v příloze VI a pokud jsou splněna omezení uvedená v této příloze.
Oddíl 4
Prevence nákaz a veterinární péče
Článek 23
Prevence nákaz
1. Používání chemicky syntetizovaných alopatických veterinárních léčiv nebo antibiotik k preventivní léčbě je zakázáno, aniž je dotčen čl. 24 odst. 3.
2. Je zakázáno používání látek určených ke stimulaci růstu nebo produkce (včetně antibiotik, kokcidiostatik a dalších umělých prostředků sloužících ke stimulaci růstu), jakož i používání hormonů nebo obdobných látek s cílem řízení reprodukce nebo za jinými účely (například indukce nebo synchronizace říje).
3. Pokud hospodářská zvířata pocházejí z jednotek pro konvenční produkci, mohou být v závislosti na místních podmínkách přijata zvláštní opatření jako např. provedení depistáže nebo zavedení karantény.
4. Stáje, kotce, zařízení a potřeby se řádně čistí a dezinfikují, aby se zabránilo přenosu infekce a usídlení patogenních organismů. Trus, moč a nespotřebované nebo vysypané či vylité krmivo se odstraňují tak často, jak je potřeba pro minimalizaci zápachu a výskytu hmyzu nebo hlodavců.
Pro účely čl. 14 odst.1 písm. f) nařízení (ES) č. 834/2007 se pro čištění a dezinfekci budov a zařízení pro živočišnou produkci smějí používat pouze produkty uvedené v příloze VII. K hubení hmyzu a jiných škůdců v budovách a jiných zařízeních, kde se chovají hospodářská zvířata, lze používat přípravky proti hlodavcům (používají se pouze v pastích) a produkty uvedené v příloze II.
5. V době mezi dvěma výrobními cykly chované drůbeže jsou veškerá zvířata přesunuta pryč z budovy. Během této doby se budovy a zařízení vyčistí a vydezinfikují. Kromě toho se na konci každého výrobního cyklu ponechají prázdné výběhy, aby se umožnil opětný růst vegetace. Dobu, po kterou musejí být výběhy prázdné, stanoví členské státy. Hospodářský subjekt si musí uschovat osvědčení o uplatnění tohoto období. Tyto požadavky se nevztahují na drůbež, jež není chována ve výrobních cyklech, není chována na výbězích a může se volně pohybovat po celý den.
Článek 24
Veterinární péče
1. Pokud přes preventivní opatření v zájmu zdraví zvířat podle čl. 14 odst. 1 písm. e) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 dojde k onemocnění nebo zranění zvířete, jsou zvířata okamžitě ošetřena, a to v případě potřeby v izolaci a v prostorách k tomu přizpůsobených.
2. Před léčbou chemicky syntetizovanými alopatickými veterinárními přípravky nebo antibiotiky se upřednostňují fytoterapeutické přípravky, homeopatické produkty, stopové prvky a produkty uvedené v příloze V části 3 a v příloze VI části 1.1, a to za podmínky, že mají skutečný terapeutický účinek na daný živočišný druh i na daný stav, který je léčen.
3. Pokud se použití přípravků uvedených v odstavcích 1 a 2 ukáže v léčbě choroby či zranění jako neúčinné a pokud je léčba nutná k tomu, aby bylo zvíře ušetřeno bolesti nebo utrpení, je možné podat chemicky syntetizovaná alopatická veterinární léčiva nebo antibiotika, a to na zodpovědnost veterináře.
4. S výjimkou vakcinace, odstraňování parazitů a povinných eradikačních plánů platí, že pokud je zvíře nebo skupina zvířat podrobena v průběhu dvanácti měsíců více než třem léčbám s podáváním chemických syntetizovaných alopatických veterinárních léčiv nebo antibiotik nebo více než jedné léčbě v případě zvířat, jejichž produktivní životní cyklus je kratší než jeden rok, nemohou být dotčená zvířata nebo produkty získané z nich prodávány jako ekologické produkty a zvířata musejí být podrobena obdobím přechodu definovaným v čl. 38 odst. 1.
Pro kontrolní orgán nebo subjekt jsou uchovávány záznamy dokládající výskyt takových okolností.
5. Ochranná lhůta mezi posledním podáním alopatického veterinárního léčiva zvířeti za normálních podmínek užívání a produkcí potravin z tohoto zvířete s odkazem na ekologickou produkci je dvojnásobně dlouhá oproti zákonné ochranné lhůtě podle článku 11 směrnice 2001/82/ES a v případě, že zákonná ochranná lhůta není stanovena, činí čtyřicet osm hodin.
Článek 25
Zvláštní pravidla pro prevenci nákaz a veterinární péči ve včelařství
1. Za účelem ochrany rámků, úlů a plástů zejména před škůdci jsou povoleny pouze přípravky proti hlodavcům (používají se pouze v pastích) a příslušné produkty uvedené v příloze II.
2. Je povoleno fyzikální ošetření pro dezinfekci včelínů, například pomocí páry nebo přímého plamene.
3. Likvidace samčího plodiště se povoluje pouze za účelem izolace varroázy.
4. Pokud přes všechna preventivní opatření včelstva onemocní nebo se nakazí, jsou okamžitě ošetřena a případně mohou být umístěna do izolovaných včelínů.
5. Veterinární léčivé přípravky se smí v ekologickém včelařství používat pouze v případě, že příslušné použití povolil členský stát v souladu s příslušnými předpisy Společenství nebo vnitrostátními předpisy splňujícími právo Společenství.
6. Kyselina mravenčí, mléčná, octová a šťavelová a menthol, thymol, eukalyptol nebo kafr se mohou používat v případě nakažení varroázou.
7. Pokud je léčba prováděna pomocí chemicky syntetizovaných alopatických přípravků, léčená včelstva se na dobu léčby umísťují do izolovaných včelínů a veškerý vosk se vyměňuje za vosk pocházející z ekologického včelařství. Od tohoto okamžiku se na včelstva vztahuje roční období přechodu podle čl. 38 odst. 3.
8. Požadavky stanovené v odstavci 7 se nevztahují na produkty uvedené v odstavci 6.
KAPITOLA 3
Zpracované produkty
Článek 26
Pravidla produkce zpracovaných krmiv a potravin
1. Doplňkové, pomocné a další látky a složky používané při zpracování potravin nebo krmiv a jakékoli používané zpracovatelské postupy, jako je uzení, se řídí osvědčenými zpracovatelskými postupy.
2. Hospodářské subjekty produkující zpracovaná krmiva nebo zpracované potraviny vytvoří a aktualizují vhodné postupy na základě systematické identifikace kritických zpracovatelských kroků.
3. Používáním postupů podle odstavce 2 zaručuje, že vyrobené zpracované produkty splňují pravidla ekologické produkce.
4. Hospodářské subjekty dodržují a provádějí postupy podle odstavce 2. Zejména:
a)
přijímají bezpečnostní opatření ke snížení rizika znečištění nepovolenými látkami nebo produkty;
b)
provádějí vhodná čisticí opatření, sledují jejich účinnost a vedou o nich záznamy;
c)
zajistí, aby produkty konvenčního zemědělství nebyly uváděny na trh s označením odkazujícím na ekologický způsob produkce.
5. Dále k ustanovením odstavců 2 a 4, pokud jsou v dotčené jednotce přípravy připravovány nebo skladovány i produkty konvenčního zemědělství, hospodářský subjekt:
a)
nepřetržitě provádí činnosti až do zpracování celé série, přičemž tyto činnosti musejí být fyzicky nebo časově odděleny od podobných činností prováděných na produktech konvenčního zemědělství;
b)
skladují ekologické produkty před činnostmi a po jejich provedení fyzicky nebo časově oddělené od produktů konvenčního zemědělství;
c)
informují o tom příslušný kontrolní orgán nebo subjekt a vedou aktualizovaný registr všech činností a zpracovaného množství;
d)
přijímají nezbytná opatření pro zajištění identifikace dávek s cílem vyloučit smíchání nebo záměnu s produkty konvenčního zemědělství;
e)
provádějí činnosti na ekologických produktech pouze po náležitém vyčištění výrobního zařízení.
Článek 27
Použití některých produktů a látek při zpracování potravin
1. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin s výjimkou vína používat pouze tyto látky:
a)
látky uvedené v příloze VIII tohoto nařízení;
b)
přípravky z mikroorganismů a enzymů běžně používané při zpracování potravin;
c)
látky a produkty vymezené v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu i) a čl. 1 odst. 2 písm. c) směrnice Rady 88/388/EHS (14) označené jako přírodní látky pro dochucení nebo přírodní přípravky pro dochucení podle čl. 9 odst. 1 písm. d) a čl. 9 odst. 2 uvedené směrnice;
d)
barvy pro označování masa a skořápek vajec v souladu s čl. 2 odst. 8 a čl. 2 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/36/ES (15);
e)
pitnou vodu a sůl (s chloridem sodným nebo chloridem draselným jako základními součástmi), obecně užívané při zpracování potravin;
f)
minerály (včetně stopových prvků), vitaminy, aminokyseliny a mikroživiny povolené pouze pro případ, že jejich použití v potravinách, jejichž jsou součástí, je vyžadováno zákonem.
2. Za účelem výpočtu podle čl. 23 odst. 4 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007
a)
se potravinářské přídatné látky uvedené v příloze VIII a označené hvězdičkou ve sloupci s číselným kódem přídatné látky vypočítají jako složky zemědělského původu;
b)
se přípravky a látky uvedené v odst. 1 písm. b), c), d) e) a f) tohoto článku a látka, které nejsou označeny hvězdičkou ve sloupci kódu přídatné látky, nesmějí používat jako složky zemědělského původu.
3. Do 31. prosince 2010 se přezkoumá použití těchto látek uvedených v příloze VIII:
(a)
dusitan sodný a dusičnan draselný v oddíle A, aby se rozhodlo o zastavení užívání těchto přídatných látek;
(b)
oxid siřičitý a metadisiřičitan draselný v oddíle A;
(c)
kyselina chlorovodíková v oddíle B pro zpracování sýrů Gouda, Edam a Maasdammer, Boerenkaas, Friese a Leidse Nagelkaas.
Přezkoumání uvedené v písmenu a) přihlédne k úsilí vynaloženému členskými státy k nalezení bezpečných alternativ k dusitanům a dusičnanům a při zavádění vzdělávacích programů o alternativních způsobech zpracování a hygieně pro zpracovatele/producenta masa ekologického původu.
Článek 28
Používání některých složek zemědělského původu nezískaných z ekologického zemědělství při zpracování potravin
Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin používat zemědělské složky nezískané z ekologického zemědělství, které jsou uvedeny v příloze IX tohoto nařízení.
Článek 29
Povolení složek potravin zemědělského původu nezískaných z ekologického zemědělství členským státem
1. Pokud není složka zemědělského původu zařazena do přílohy IX tohoto nařízení, může být použita pouze za těchto podmínek:
a)
hospodářský subjekt poskytl příslušnému orgánu členského státu všechny potřebné důkazy prokazující, že se daná složka neprodukuje ve Společenství v dostatečném množství v souladu s pravidly ekologické produkce ani že nemůže být dovážena ze třetích zemí;
b)
příslušný orgán členského státu přechodně povolil používání po dobu nejvýše dvanácti měsíců poté, co si ověřil, že hospodářský subjekt navázal nezbytné kontakty s dodavateli ve Společenství, aby se ujistil o nedostupnosti dotyčných složek v požadované jakosti;
c)
nebylo přijato žádné rozhodnutí podle odstavců 3 nebo 4 o zrušení povolení uděleného pro určitou složku.
Členský stát může povolení podle písmene b) prodloužit maximálně třikrát vždy o dvanáct měsíců.
2. Pokud bylo uděleno povolení podle odstavce 1, sdělí členský stát neprodleně ostatním členským státům a Komisi tyto údaje:
a)
den vydání povolení a u prodlouženého povolení den vydání prvního povolení;
b)
název, adresu, telefonní číslo a popřípadě faxové číslo a elektronickou adresu držitele povolení; název a adresu kontaktního místa orgánu, který povolení udělil;
c)
název a popřípadě přesný popis a požadavky na jakost dotyčné složky zemědělského původu;
d)
druh produktů, pro jejichž přípravu je daná složka nezbytná;
e)
požadovaná množství a odůvodnění pro tato množství;
f)
důvody a očekávanou dobu nedostatku;
g)
den, kdy členský stát zaslal toto oznámení ostatním členským státům a Komisi. Komise a/nebo členský stát může tyto informace zveřejnit.
3. Pokud členský stát předloží Komisi a členskému státu, který udělil povolení, připomínky, z nichž je patrné, že v době nedostatku jsou k dispozici zásoby, zváží členský stát zrušení povolení nebo zkrácení předpokládané doby platnosti a informuje Komisi a ostatní členské státy do 15 pracovních dnů ode dne přijetí informace o opatřeních, která učinil.
4. Na žádost členského státu nebo z podnětu Komise je záležitost postoupena k přezkoumání výboru zřízenému v souladu s článkem 37 nařízení (ES) č. 834/2007. V souladu s postupem stanoveným v odstavci 2 uvedeného článku může být rozhodnuto, že dříve udělené povolení bude zrušeno nebo bude změněna doba platnosti, nebo popřípadě že se dotyčná složka zařadí do přílohy IX tohoto nařízení.
5. V případě prodloužení podle odst. 1 druhého pododstavce se použijí postupy podle odstavců 2 a 3.
KAPITOLA 4
Sběr, balení, přeprava a skladování produktů
Článek 30
Sběr produktů a přeprava do jednotek přípravy
Hospodářské subjekty mohou provádět současný sběr ekologických produktů a produktů konvenčního zemědělství pouze v případě, že byla přijata vhodná opatření, jimiž se předejde případnému smíchání nebo záměně s produkty konvenčního zemědělství a zajistí identifikace ekologických produktů. Hospodářský subjekt uchovává údaje o dnech, hodinách a trasách sběru a o dni a čase přijetí produktů pro kontrolní subjekt nebo orgán.
Článek 31
Balení a přeprava produktů k jiným hospodářským subjektům nebo do jiných jednotek
1. Hospodářské subjekty zajistí, aby byly ekologické produkty převáženy do jiných jednotek, včetně velkoobchodů a maloobchodů, pouze ve vhodném balení, kontejnerech nebo vozidlech, jež jsou uzavřeny způsobem vylučujícím záměnu obsahu bez porušení nebo poškození uzávěry a na nichž je štítek, na kterém je, aniž je dotčeno jakékoli jiné značení požadované právními předpisy, uvedeno:
a)
jméno a adresa hospodářského subjektu a, pokud se liší, vlastníka nebo prodejce produktu;
b)
název produktu nebo popis krmných směsí spolu s odkazem na ekologický způsob produkce;
c)
název a/nebo číselný kód kontrolního subjektu nebo orgánu, jemuž hospodářský subjekt podléhá, a
d)
v případě potřeby identifikační značka dávky podle systému značení buď schváleného na vnitrostátní úrovni, nebo odsouhlaseného kontrolním subjektem nebo orgánem, která umožňuje vysledovat šarži v záznamech uvedených v článku 66.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. a) až d) lze uvést i na průvodním dokladu, pokud lze takový doklad nesporně spojit s balením, kontejnerem nebo automobilovou přepravou produktu. Tento průvodní doklad obsahuje informace o dodavateli a/nebo dopravci.
2. Uzavření balení, kontejnerů nebo vozidel se nevyžaduje, pokud:
a)
se jedná o přímou přepravu mezi hospodářským subjektem a jiným hospodářským subjektem, přičemž oba podléhají kontrolnímu systému ekologické produkce, a
b)
k produktům je přiložen doklad, v němž jsou uvedeny údaje požadované podle odstavce 1, a
c)
jak vysílající, tak i přijímající hospodářský subjekt si pro potřeby příslušného kontrolního orgán nebo subjektu uchovávají doklady o takových dopravních činnostech.
Článek 32
Zvláštní pravidla pro přepravu krmiv do jiných jednotek produkce/přípravy nebo do skladovacích prostor
Kromě ustanovení článku 31 zajistí hospodářské subjekty při přepravě krmiv do jiných jednotek produkce či přípravy nebo skladovacích prostor splnění těchto podmínek:
a)
ekologicky vyprodukovaná krmiva, krmiva z přechodného období a jiná než ekologická krmiva jsou při přepravě účinně fyzicky oddělena;
b)
vozidla a/nebo nádoby, kterými se přepravovaly produkty konvenčního zemědělství, se používají pro přepravu ekologických produktů, pokud:
i)
byla před zahájením přepravy ekologických produktů provedena vhodná čisticí opatření, jejichž účinnost byla zkontrolována; hospodářské subjekty vedou o těchto činnostech záznam,
ii)
byla provedena všechna příslušná opatření v závislosti na rizicích vyhodnocených v souladu s čl. 88 odst. 3 a případně se hospodářské subjekty zaručí, že produkty konvenčního zemědělství nemohou být uváděny na trh s označením odkazujícím na ekologické zemědělství,
iii)
hospodářský subjekt uchovává pro potřeby příslušného kontrolního orgánu nebo subjektu doklady o takových dopravních činnostech;
c)
ekologické krmivo jako konečný produkt je přepravováno fyzicky nebo časově oddělené od přepravy jiných konečných produkt;
d)
během přepravy se musí zaznamenat množství produktů na začátku a každé jednotlivé množství dodané v průběhu přepravy.
Článek 33
Přijímání produktů z jiných jednotek a od jiných hospodářských subjektů
Při přijetí ekologického produktu hospodářský subjekt zkontroluje uzavření obalu nebo kontejneru, pokud je to vyžadováno, a přítomnost označení uvedených v článku 31.
Hospodářský subjekt zkontroluje, zda se údaje na štítku uvedeném v článku 31 shodují s údaji v průvodních dokladech. Výsledek těchto ověření výslovně uvede v účetních dokladech uvedených v článku 66.
Článek 34
Zvláštní pravidla pro přijímání produktů ze třetí země
Ekologické produkty se dovážejí ze třetí země v příslušném balení nebo kontejnerech uzavřených takovým způsobem, který zabraňuje výměně obsahu, a označených údaji o vývozci a jakýmikoli jinými značkami a čísly sloužícími k identifikaci šarže a s potvrzením o kontrole při dovozu ze třetích zemí.
Při příjmu ekologického produktu dovezeného ze třetí země první příjemce zkontroluje uzavření balení nebo kontejneru a v případě produktů dovezených v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 834/2007 zkontroluje, zda se potvrzení zmíněné v uvedeném článku vztahuje i na typ produktu obsaženého v zásilce. Výsledek tohoto ověření se výslovně uvede v účetních dokladech podle článku 66 tohoto nařízení.
Článek 35
Skladování produktů
1. Prostory ke skladování produktů se spravují tak, aby byla zajištěna identifikace šarží a aby v žádném případě nedošlo ke smíchání nebo kontaminaci produkty a/nebo látkami, které nesplňují pravidla ekologické produkce. Ekologické produkty musejí být vždy jasně identifikovatelné.
2. V případě jednotek ekologické rostlinné a živočišné produkce je v produkční jednotce zakázáno skladovat jiné vstupní produkty než ty, které jsou povoleny tímto nařízením.
3. Skladování alopatických veterinárních léčiv a antibiotik je v zemědělských podnicích povoleno, pokud je předepsal veterinární lékař v souvislosti s léčením uvedeným v čl. 14 odst. 1 písm. e) bodě ii) nařízení (ES) č. 834/2007, pokud jsou skladovány na místě, které je pod dohledem, a pokud jsou zapsány v záznamech o hospodářských zvířatech podle článku 76 tohoto nařízení.
4. V případě, že hospodářské subjekty nakládají s produkty konvenčního zemědělství i s ekologickými produkty a tyto ekologické produkty jsou skladovány ve skladovacích zařízeních, v nichž jsou skladovány i jiné zemědělské produkty nebo krmiva:
a)
jsou ekologické produkty uchovávány odděleně od ostatních zemědělských produktů a/nebo krmiv;
b)
jsou přijata veškerá opatření pro zajištění identifikace zásilek s cílem vyloučit smíchání nebo záměnu s produkty konvenčního zemědělství;
c)
jsou před zahájením skladování ekologických produktů provedena vhodná čisticí opatření, jejichž účinnost byla zkontrolována; hospodářské subjekty vedou o těchto činnostech záznam.
KAPITOLA 5
Pravidla přechodu na ekologickou produkci
Článek 36
Rostliny a rostlinné produkty
1. V případě rostlin a rostlinných produktů, které jsou pokládány za ekologické, se musejí pravidla produkce podle článků 9, 10, 11 a 12 nařízení (ES) č. 834/2007 a kapitoly 1 tohoto nařízení a případně i výjimečná pravidla produkce v kapitole 6 tohoto nařízení uplatňovat na pozemcích během období přechodu v délce minimálně dva roky před výsevem nebo v případě pastvin či víceletých pícnin minimálně dva roky před jejich použitím jako krmiva pocházejícího z ekologického zemědělství nebo v případě víceletých plodin jiných než pícnin minimálně tři roky před první sklizní ekologických produktů.
2. Příslušný orgán může rozhodnout, že za součást období přechodu zpětně uzná jakékoli předchozí období, v němž:
a)
byly pozemky předmětem opatření definovaných v programu prováděném podle nařízení (ES) č. 1257/99, nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo v jiném úředním programu za předpokladu, že dotyčná opatření zaručují, že produkty nepovolené pro ekologickou produkci nebyly na těchto pozemcích použity, nebo
b)
byly pozemky přírodními nebo zemědělskými oblastmi, které nebyly ošetřeny produkty nepovolenými pro ekologickou produkci.
Období uvedené v prvním pododstavci písm. b) lze vzít v úvahu zpětně pouze pod podmínkou, že byl příslušnému orgánu předložen uspokojivý důkaz, na jehož se základě se přesvědčí o tom, že podmínky byly plněny po dobu nejméně tří let.
3. Příslušný orgán může v některých případech, kdy byl pozemek kontaminován produkty nepovolenými pro ekologickou produkci, rozhodnout o prodloužení období přechodu nad rámec období podle odstavce 1.
4. V případě pozemků, které již přešly nebo byly v procesu přechodu na ekologické zemědělství a které jsou ošetřovány produktem nepovoleným pro ekologickou produkci, může členský stát zkrátit období přechodu podle odstavce 1 v těchto dvou případech:
a)
u pozemků, které jsou ošetřovány produktem nepovoleným pro ekologickou produkci v rámci povinného opatření zavedeném příslušným orgánem členského státu s cílem potírat choroby či hubit škůdce;
b)
u pozemků, které jsou ošetřovány produktem nepovoleným pro ekologickou produkci v rámci vědeckých testů schválených příslušným orgánem členského státu.
V případech podle prvního pododstavce písm. a) a b) se délka období přechodu stanoví s ohledem na tyto faktory:
a)
proces odbourávání dotyčného přípravku na konci období přechodu zaručuje, že rezidua v půdě a v případě trvalých plodin v rostlině dosahují nevýznamných hodnot;
b)
sklizeň po ošetření nesmí být prodána s odkazem na ekologické způsoby produkce.
Dotyčný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o svém rozhodnutí požadovat povinná opatření.
Článek 37
Zvláštní pravidla přechodu pro pozemky spojené s ekologickou živočišnou produkcí
1. Pravidla přechodu na ekologickou produkci podle článku 36 tohoto nařízení se uplatňují na celou produkční jednotku, v níž se produkují krmiva.
2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 může být období přechodu zkráceno na jeden rok u pastvin a otevřených prostranství používaných pro nebýložravé druhy. Toto období lze snížit na šest měsíců, pokud daný pozemek nebyl v poslední době ošetřován produkty nepovolenými pro ekologickou produkci.
Článek 38
Hospodářská zvířata a živočišné produkty
1. Pokud jsou v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. a) bodem ii) nařízení (ES) č. 834/2007 a článkem 9 a/nebo článkem 42 tohoto nařízení do zemědělského podniku dovezena zvířata, která nejsou chována ekologicky, a pokud se živočišné produkty mají prodávat jako ekologické produkty, musejí se pravidla produkce podle článků 11 a 14 nařízení (ES) č. 834/2007 a hlavy II kapitoly 2 a případně podle článku 42 tohoto nařízení uplatňovat nejméně po dobu:
a)
dvanácti měsíců v případě koňovitých a skotu, včetně druhů buvol domácí a bizon, určených k produkci masa, přičemž v každém případě alespoň po dobu tří čtvrtin jejich života;
b)
šesti měsíců v případě malých přežvýkavců a prasat a zvířat chovaných na mléko;
c)
deseti týdnů v případě drůbeže chované na maso, která přibyla do chovu dříve než ve věku tří dnů;
d)
šesti týdnů v případě drůbeže určené k produkci vajec.
2. Pokud se v zemědělském podniku na počátku období přechodu v souladu s čl. 14 odst. 1 písm. a) bodem iii) nařízení (ES) č. 834/2007 nacházejí zvířata mimo ekologický chov, lze jejich produkty považovat za ekologické, provádí-li současný přechod celé produkční jednotky včetně hospodářských zvířat, pastvin a/nebo půdy používané pro výživu zvířat. Celkové období přechodu pro již existující zvířata a jejich potomstvo, pastviny a/nebo půdu používanou pro výživu zvířat lze zkrátit na 24 měsíců, pokud jsou zvířata krmena hlavně produkty produkční jednotky.
3. Včelařské produkty mohou být prodávány s odkazem na ekologický způsob produkce, pouze pokud pravidla ekologické produkce byla dodržována nejméně po dobu jednoho roku.
4. Období přechodu pro včelíny se neuplatňuje v případě použití čl. 9 odst. 5 tohoto nařízení.
5. V průběhu období přechodu musí být vosk nahrazen voskem pocházejícím z ekologického včelařství.
KAPITOLA 6
Výjimečná pravidla produkce
Oddíl 1
Výjimečná pravidla produkce týkající se podnebných, zeměpisných nebo strukturálních omezení v souladu s čl. 22 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007
Článek 39
Vazné ustájení zvířat
Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007, mohou příslušné orgány povolit vazné ustájení dobytku v malých zemědělských podnicích, pokud není možné ho chovat ve skupinách, které by vyhovovaly jeho etologickým potřebám, a to za podmínky, že má podle čl. 14 odst. 2 během období pastvy přístup na pastviny a alespoň dvakrát v týdnu přístup na otevřená prostranství, pokud pastva není možná.
Článek 40
Souběžná produkce
1. Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007, může producent provozovat jednotky ekologické a konvenční produkce v téže oblasti:
a)
v případě produkce víceletých plodin, které vyžadují vegetační období alespoň tři roky, kdy nelze snadno odlišit odrůdy, pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
uvedená produkce je součástí plánu přechodu, k němuž se producent pevně zavázal a v němž je stanoveno, že přechod poslední části dané oblasti na ekologickou produkci začne v co nejkratší možné době, která v žádném případě nepřekročí pět let,
ii)
byla přijata vhodná opatření zajišťující stálé oddělení produktů získaných v jednotlivých jednotkách,
iii)
sklizeň každého z dotyčných produktů se ohlásí nejméně 48 hodin předem,
iv)
po skončení sklizně producent informuje kontrolní orgán nebo subjekt o přesném množství sklizeném v dotčených jednotkách a opatřeních přijatých v souvislosti s oddělením produktů,
v)
příslušný orgán schválil plán přechodu a kontrolní opatření uvedená v hlavě IV kapitolách 1 a 2; tento souhlas musí být potvrzen každý rok po zahájení plánu přechodu;
b)
v případě oblastí určených pro zemědělský výzkum nebo formální vzdělávání schválené příslušnými orgány členských států, pokud jsou splněny podmínky v písm. a) bodech ii), iii) a iv) a příslušná část bodu v);
c)
v případě produkce osiva, vegetativního rozmnožovacího materiálu a transplantů, pokud jsou splněny podmínky v písm. a) bodech ii), iii) a iv) a příslušná část bodu v);
d)
v případě pastvin využívaných pouze pro pastvu.
2. Příslušný orgán může povolit zemědělským podnikům uskutečňujícím zemědělský výzkum nebo formální vzdělávání chov ekologicky chovaných hospodářských zvířat a chov hospodářských zvířat mimo ekologický chov stejného živočišného druhu, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
byla přijata vhodná opatření předem oznámená kontrolnímu orgánu nebo subjektu s cílem zajistit stálé oddělení hospodářských zvířat, živočišných produktů, statkových hnojiv a krmiv z každé jednotky;
b)
producent informuje kontrolní orgán nebo subjekt předem o jakémkoli dodání nebo prodeji hospodářských zvířat nebo živočišných produktů;
c)
hospodářský subjekt ohlásí kontrolnímu orgánu nebo subjektu přesná množství vyprodukovaná v jednotkách a všechny vlastnosti umožňující identifikaci produktů a potvrdí, že byla provedena opatření na oddělení produktů.
Článek 41
Správa včelařských jednotek za účelem opylování
Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007, může hospodářský subjekt provozovat v témže zemědělském podniku za účelem opylování ekologické i konvenční včelařské jednotky, pokud jsou splněny všechny požadavky pravidel ekologické produkce s výjimkou ustanovení o umístění včelínů. V takovém případě nemůže být produkt prodáván s odkazem na ekologický způsob produkce.
Hospodářský subjekt si musejí uschovat osvědčení o použití tohoto ustanovení.
Oddíl 2
Výjimečná pravidla produkce týkající se nedostupnosti vstupů pro ekologické zemědělství v souladu s čl. 22 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007
Článek 42
Využívání zvířat mimo ekologický chov
Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007, a s předchozím povolením příslušného orgánu,
a)
lze při nedostatečném množství ekologicky chované drůbeže v případě, že se hejno tvoří nově, obnovuje se nebo se vytváří opětovně, do jednotky ekologické produkce přivést drůbež mimo ekologický chov, pokud jsou kuřice určené k produkci vajec a drůbež chovaná na maso mladší tří dnů;
b)
lze do 31. prosince 2011 přivést do jednotky živočišné ekologické produkce kuřice určené k produkci vajec mimo ekologický chov, které jsou mladší 18 týdnů, pokud není dostatek ekologicky chovaných kuřic a pokud jsou splněna ustanovení kapitoly 2 oddílů 3 a 4.
Článek 43
Používání jiných než ekologických krmiv zemědělského původu
Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007, povoluje se používání omezeného podílu jiných než ekologických krmiv rostlinného a živočišného původu, pokud zemědělci nejsou schopni získávat krmivo výhradně z ekologické produkce. Nejvyšší procentní podíl procento jiných než ekologických krmiv povolených na období 12 měsíců pro nebýložravé druhy činí:
a)
10 % v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009;
b)
5 % v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2011.
Tyto hodnoty se počítají každoročně jako procentní podíl sušiny krmiv zemědělského původu. Maximální povolený procentní podíl jiných než ekologických krmiv v denní krmné dávce činí 25 % vypočítaných jako procentní podíl sušiny.
Hospodářský subjekt si musí uchovat osvědčení o nutnosti použít toto ustanovení.
Článek 44
Používání včelího vosku z konvenční produkce
V případě nových zařízení nebo během období přechodu může být včelí vosk z konvenční produkce používán pouze v případě, že:
a)
včelí vosk z ekologické produkce není na trhu dostupný;
b)
je doloženo, že není kontaminován látkami, které nejsou povoleny pro ekologickou produkci, a
c)
pochází z víček buněk.
Článek 45
Používání osiv nebo vegetativního rozmnožovacího materiálu nezískaných ekologickým způsobem produkce
1. Pokud se uplatňují podmínky stanovené v čl. 22 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007,
a)
lze používat osiva a vegetativní rozmnožovací materiál z produkční jednotky v období přechodu na ekologickou produkci;
b)
pokud nelze použít písmeno a), mohou členské státy povolit používání osiv a vegetativního rozmnožovacího materiálu z konvenčního zemědělství, pokud nejsou k dispozici ekologická osiva a vegetativní materiál. Na použití osiv a sadbových brambor z konvenčního zemědělství se však vztahují následující odstavce 2 až 9.
2. Osiva a sadbové brambory z konvenčního zemědělství lze použít, pokud osiva nebo sadbové brambory nejsou ošetřeny přípravky na ochranu rostlin jinými než těmi, které byly povoleny pro ošetření osiva v čl. 5 odst. 1, ledaže je chemické ošetření předepsáno v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES (16) pro rostlinolékařské účely příslušným orgánem členského státu pro všechny odrůdy daného druhu v oblasti, kde se osivo nebo sadbové brambory používají.
3. Druhy, pro které je stanoveno, že ekologicky vypěstované osivo nebo sadbové brambory jsou k dispozici v dostatečném množství a ve značném počtu odrůd ve všech částech Společenství, jsou uvedeny v příloze X.
Druhy uvedené v příloze X nesmí podléhat povolením podle odst. 1 písm. b), ledaže je to odůvodněno jedním z účelů uvedených v odst. 5 písm. d).
4. Členské státy mohou převést odpovědnost za udělování povolení podle odst. 1 písm. b) jinému orgánu veřejné správy pod jejich dohledem nebo kontrolním orgánům nebo subjektům podle článku 27 nařízení (ES) č. 834/2007.
5. Povolení k použití osiva nebo sadbových brambor nezískaných ekologický způsobem produkce může být uděleno pouze v těchto případech:
a)
pokud žádná odrůda druhu, který uživatel chce získat, není registrována v databázi podle článku 48;
b)
pokud žádný dodavatel, tedy hospodářský subjekt, který prodává osivo nebo sadbové brambory jiným hospodářským subjektům, není schopen dodat osivo nebo sadbové brambory do výsevu nebo výsadby, přestože si uživatel objednal osivo nebo sadbové brambory včas;
c)
pokud odrůda, kterou uživatel chce získat, není registrovaná v databázi podle článku 48 a uživatel prokáže, že žádná z registrovaných alternativ téhož druhu není vhodná, a že povolení je tudíž významné pro jeho produkci;
d)
pokud je to odůvodněno výzkumnými účely, pokusnými testy v malém měřítku nebo různými účely zachování odrůd, které byly schváleny příslušným orgánem členského státu.
6. Povolení se uděluje před výsevem nebo výsadbou plodin.
7. Povolení se uděluje jen jednotlivým uživatelům na jednu sezónu a orgán nebo subjekt odpovědný za povolování zaregistruje povolené množství osiva nebo sadbových brambor.
8. Odchylně od odstavce 7 může příslušný orgán členského státu udělit všem uživatelům obecné povolení:
a)
pro daný druh, jestliže a nakolik je splněna podmínka podle odst. 5 písm. a);
b)
pro danou odrůdu, jestliže a nakolik jsou splněny podmínky podle odst. 5 písm. c).
Povolení podle prvního pododstavce jsou jasně vyznačena v databázi podle článku 48.
9. Povolení může být uděleno pouze v obdobích, pro která je databáze aktualizována podle čl. 49 odst. 3.
Oddíl 3
Výjimečná pravidla týkající se specifických problémů při řízení ekologického chovu hospodářských zvířat v souladu s čl. 22 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 834/2007
Článek 46
Specifické problémy při řízení ekologického chovu hospodářských zvířat
Závěrečná fáze výkrmu dospělého skotu na maso může probíhat ve vnitřních prostorách, pokud ovšem doba strávená uvnitř nepřesahuje pětinu jejich života a každopádně není delší než tři měsíce.
Oddíl 4
Výjimečná pravidla produkce týkající se katastrofických událostí v souladu s čl.22 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 834/2007
Článek 47
Katastrofické události
Příslušný orgán může dočasně povolit:
a)
obnovu nebo opětovné vytvoření stáda nebo hejna zvířaty mimo ekologický chov v případě vysoké úmrtnosti zvířat způsobené nemocí nebo katastrofickými událostmi, pokud nejsou k dispozici ekologicky chovaná zvířata;
b)
opětovné vytvoření včelínů s včelami mimo ekologický chov v případě vysoké úmrtnosti včel způsobené nemocí nebo katastrofickými událostmi, pokud nejsou k dispozici ekologické včelíny;
c)
používání jiných než ekologických krmiv po omezenou dobu a v souvislosti s konkrétní oblastí jednotlivými hospodářskými subjekty v případě ztráty na produkci pícnin, nebo jsou-li uvalena omezení, zejména následkem výjimečných meteorologických podmínek, vzplanutí nakažlivých chorob, kontaminace toxickými látkami nebo následkem ohně;
d)
krmení včel medem, cukrem nebo cukrovým sirupem z ekologické produkce v případě dlouhotrvajících výjimečných povětrnostních podmínek nebo katastrofických událostí, které omezují produkci nektaru a medovice.
Po udělení souhlasu příslušným orgánem si jednotlivé hospodářské subjekty uchovávají osvědčení o uplatnění výše uvedených výjimek. Členské státy informují ostatní členské státy a Komisi o výjimkách, které udělily podle prvního pododstavce písm. c), do jednoho měsíce od jejího schválení.
KAPITOLA 7
Databáze osiv
Článek 48
Databáze
1. Každý členský stát zajistí, aby pro seznam odrůd, k nimž jsou na jeho území k dispozici osiva nebo sadbové brambory získané ekologickým způsobem produkce, byla vytvořena elektronická databáze.
2. Databázi spravuje buď příslušný orgán členského státu, nebo orgán či subjekt zmocněný k tomuto účelu členským státem (dále jen „správce databáze“). Členské státy mohou rovněž určit orgán nebo soukromý subjekt v jiné zemi.
3. Každý členský stát oznámí Komisi a ostatním členským státům orgán nebo soukromý subjekt pověřený správou databáze.
Článek 49
Registrace
1. Odrůdy, k nimž jsou k dispozici osiva nebo sadbové brambory vyprodukované ekologickým způsobem produkce, se na žádost dodavatele registrují v databázi podle článku 48.
2. S ohledem na čl. 45 odst. 5 se odrůda, která nebyla zaregistrována v databázi, považuje za odrůdu, která není k dispozici.
3. Každý členský stát rozhodne, v kterém období roku musí být databáze pravidelně aktualizována pro jednotlivé druhy nebo skupiny druhů pěstovaných na jeho území. Databáze obsahuje informace, které se k takovému rozhodnutí vztahují.
Článek 50
Podmínky registrace
1. V zájmu registrace dodavatel:
a)
prokáže, že on nebo poslední hospodářský subjekt, pokud dodavatel obchoduje pouze s baleným osivem nebo sadbovými bramborami, byl podroben kontrolnímu systému podle článku 27 nařízení (ES) č. 834/2007;
b)
prokáže, že osivo nebo sadbové brambory uváděné na trh vyhovují obecným požadavkům na osivo a sadbové brambory;
c)
zpřístupní všechny požadované údaje podle článku 51 tohoto nařízení a na žádost správce databáze nebo kdykoli v případě nutnosti provádí aktualizaci těchto údajů, aby byla zajištěna jejich spolehlivost.
2. Správce databáze může se souhlasem příslušného orgánu členského státu odmítnout žádost dodavatele o registraci nebo vymazat dříve schválenou registraci, pokud dodavatel nesplňuje požadavky stanovené v odstavci 1.
Článek 51
Registrované údaje
1. Ke každé registrované odrůdě a ke každému dodavateli uvádí databáze podle článku 48 minimálně tyto údaje:
a)
vědecký název druhu a název odrůdy;
b)
název a kontaktní údaje dodavatele nebo jeho zástupce;
c)
oblast, ve které dodavatel může dodávat osivo nebo sadbové brambory uživateli v obvyklém čase potřebném pro dodávku;
d)
zemi nebo region, ve kterých je odrůda zkoušena a povolena za účelem společného katalogu odrůd zemědělských rostlin a zeleniny definovaného ve směrnici Rady 2002/53/ES o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin (17) a směrnici Rady 2002/55/ES o uvádění osiva zeleniny na trh (18);
e)
datum, od kterého budou osivo nebo sadbové brambory k dispozici;
f)
jméno a/nebo číselný kód kontrolního orgánu nebo subjektu zmocněného kontrolovat hospodářský subjekt podle článku 27 nařízení (ES) č. 834/2007.
2. Dodavatel neprodleně informuje správce databáze, jestliže některá z registrovaných odrůd již není k dispozici. Změny se zaznamenávají do databáze.
3. Kromě údajů uvedených v odstavci 1 musí databáze obsahovat seznam druhů uvedených v příloze X.
Článek 52
Přístup k údajům
1. Údaje v databázi podle článku 48 jsou zdarma přístupné uživatelům osiva nebo sadbových brambor a veřejnosti prostřednictvím internetu. Členské státy mohou rozhodnout, že kterýkoli uživatel, který oznámil svou činnost v souladu s čl. 28 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007, na žádost obdrží od správce databáze výpis údajů týkající se jedné nebo více skupin druhů.
2. Členské státy zajistí, aby všichni uživatelé podle odstavce 1 byli nejméně jedenkrát do roka informováni o systému a způsobu získání údajů v databázi.
Článek 53
Registrační poplatek
Při každé registrace lze vyžadovat poplatek odpovídající výši nákladům spojených s vložení údajů do databáze podle článku 48 a jejich údržbu v ní. Příslušný orgán členského státu schvaluje výši poplatku uloženého správcem databáze.
Článek 54
Výroční zpráva
1. Orgány nebo subjekty určené k udělování povolení podle článku 45 zaregistrují všechna povolení a tyto údaje předají ve zprávě odpovědnému orgánu členského státu a správci databáze.
Ke každému druhu, jehož se týká povolení podle čl. 45 odst. 5, zpráva uvádí tyto údaje:
a)
vědecký název druhu a název odrůdy;
b)
odůvodnění povolení s odvoláním na čl. 45 odst. 5 písm. a), b), c) nebo d);
c)
celkový počet povolení;
d)
celkové množství příslušného osiva nebo sadbových brambor;
e)
chemické ošetření pro rostlinolékařské účely podle čl. 45 odst. 2.
2. V případě povolení podle čl. 45 odst. 8 zpráva uvádí údaje uvedené v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) tohoto článku a dobu, po kterou byla povolení platná.
Článek 55
Souhrnná zpráva
Příslušný orgán členského státu každý rok nejpozději do 31. března shromáždí zprávy a zašle Komisi a ostatním členským státům souhrnnou zprávu o všech povoleních v členském státě za předcházející kalendářní rok. Ve zprávě se uvedou údaje podle článku 54. Údaje se zveřejňují v databázi podle článku 48. Příslušný orgán může shromažďováním zpráv pověřit správce databáze.
Článek 56
Údaje poskytované na žádost
Na žádost členského státu nebo Komise dostanou ostatní členské státy nebo Komisi k dispozici podrobné údaje o povoleních udělených v jednotlivých případech.
HLAVA III
OZNAČOVÁNÍ
KAPITOLA 1
Logo Společenství
Článek 57
Logo Společenství
V souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 se logo Společenství řídí vzorem uvedeným v příloze XI tohoto nařízení.
Logo Společenství se používá v souladu s technickými pravidly reprodukce stanovenými v příloze XI tohoto nařízení.
Článek 58
Podmínky používání číselného kódu a místa původu
1. Označení číselným kódem kontrolního orgánu nebo subjektu podle čl. 24 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007
a)
začíná zkratkou označující členský stát nebo třetí zemi podle mezinárodní normy pro dvoumístné kódy zemí ISO 3166 (Kódy pro názvy zemí a jejich součástí);
b)
obsahuje výraz, který v souladu s čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007 odkazuje na ekologický způsob produkce;
c)
obsahuje referenční číslo, které přidělí příslušný orgán, a
d)
je umístěno bezprostředně pod logem Společenství, pokud se toto logo v označení používá.
2. V souladu s čl. 24 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 834/2007 je označení místa, kde byly vyprodukovány zemědělské suroviny, z nichž se produkt skládá, umístěno bezprostředně pod číselným kódem podle odstavce 1.
KAPITOLA 2
Zvláštní požadavky na označování krmiv
Článek 59
Oblast působnosti, používání ochranných známek a obchodních označení
Tato kapitola se nepoužije pro krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, krmiva pro kožešinová zvířata nebo pro krmiva pro živočichy pocházející z akvakultury.
Ochranné známky a obchodní označení nesoucí označení uvedené v čl. 23 odst. 1 nařízení (EHS) č. 834/2007 se mohou použít, pouze pokud se alespoň 95 % sušiny produktu skládá z krmné suroviny z ekologického způsobu produkce.
Článek 60
Označení na zpracovaných krmivech
1. Aniž je dotčen článek 61 a čl. 59 odst. 2 tohoto nařízení, výrazy uvedené v čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007 se mohou použít na zpracovaných krmivech, pokud:
a)
zpracovaná krmiva splňují ustanovení nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména čl. 14 odst. 1 písm. d) body iv) a v) a článek 18 uvedeného nařízení;
b)
zpracovaná krmiva splňují ustanovení tohoto nařízení, a zejména články 22 a 26;
c)
alespoň 95 % sušiny produktu je ekologického původu.
2. S výhradou požadavků uvedených v odst. 1 písm. a) a b) je v případě produktů obsahujících proměnlivá množství krmných surovin z ekologického způsobu produkce a/nebo krmných surovin z produktů přecházejících na ekologické zemědělství a/nebo konvenčních surovin povoleno používat tuto formulaci:
„lze používat v ekologické produkci v souladu s nařízením (ES) č. 834/2007 a nařízením (ES) č. 889/2008“.
Článek 61
Podmínky používání označení na zpracovaných krmivech
1. Označení uvedené v článku 60:
a)
se odděluje od znění uvedeného v článku 5 směrnice Rady 79/373/EHS (19) nebo v čl. 5 odst. 1 směrnice Rady 96/25/ES (20);
b)
se neprovádí v barvě, formátu nebo fontu znaků, které poutá více pozornosti než popis nebo název krmiv uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a) směrnice 79/373/EHS nebo čl. 5 odst. 1 písm. b) směrnice 96/25/ES;
c)
se ve stejném zorném poli doplňuje o označení hmotnosti sušiny uvádějící:
i)
procentní podíl krmné suroviny nebo surovin z ekologického způsobu produkce,
ii)
procentní podíl krmné suroviny nebo surovin z produktů přecházejících na ekologické zemědělství,
iii)
procentní podíl krmné suroviny nebo surovin, na něž se nevztahují body i) a ii),
iv)
celkový procentní podíl krmiv zemědělského původu;
d)
se doplňuje seznamem názvů krmných surovin z ekologického způsobu produkce;
e)
se doplňuje seznamem názvů krmných surovin z produktů přecházejících na ekologické zemědělství.
2. Označení uvedené v článku 60 lze také doplnit o odkaz na požadavek používat krmiva v souladu s články 21 a 22.
KAPITOLA 3
Ostatní zvláštní požadavky na označování
Článek 62
Produkty rostlinného původu z období přechodu
Produkty rostlinného původu z období přechodu lze označovat jako „produkt z přechodného období“ pokud:
a)
bylo dodrženo období přechodu trvající přinejmenším dvanáct měsíců před sklizní;
b)
toto označení nepoužívá barvu, velikost či typ písma, které jsou výraznější než obchodní označení produktu, přičemž všechna písmena celého označení musejí mít stejnou velikost;
c)
produkt obsahuje pouze jednu rostlinnou složku zemědělského původu;
d)
je toto označení spojeno s číselným kódem kontrolního subjektu nebo orgánu podle čl. 27 odst. 10 nařízení 834/2007.
HLAVA IV
KONTROLY
KAPITOLA 1
Minimální požadavky na kontrolu
Článek 63
Kontrolní opatření a závazek hospodářského subjektu
1. Při prvním provádění kontrolních opatření musí hospodářský subjekt vypracovat a následně uchovat:
a)
celkový popis jednotky, zařízení a/nebo činnosti;
b)
všechna praktická opatření, která je nutno přijmout na úrovni jednotky a/nebo zařízení a/nebo činnosti, aby bylo zajištěno dodržování pravidel ekologické produkce;
c)
bezpečnostní opatření, která by měla být přijata, aby bylo sníženo riziko kontaminace nepovolenými produkty nebo látkami, a opatření týkající se čištění, která by měla být prováděna ve skladovacích zařízeních a v průběhu celého produkčního řetězce hospodářského subjektu.
V případě potřeby mohou být popis a opatření stanovená v prvním pododstavci součástí systému jakosti vytvořeného hospodářským subjektem.
2. Tento popis a opatření podle odstavce 1 musejí být uvedeny v prohlášení podepsaném odpovědným hospodářským subjektem. Kromě toho musí toto prohlášení obsahuje závazek hospodářského subjektu,
a)
že bude provádět činnosti v souladu s pravidly ekologické produkce;
b)
že v případě porušení předpisů nebo nesrovnalostí přijímá výkon opatření v rámci pravidel ekologické produkce;
c)
že se písemně informuje kupce svého produktu, aby zajistil, že z dotyčné produkce bude odstraněno označení vztahující se k ekologickým způsobům produkce.
Prohlášení stanovené v prvním pododstavci musí být ověřeno kontrolním subjektem nebo orgánem, který vydá zprávu o případných nedostatcích a nedodržení pravidel ekologické produkce. Hospodářský subjekt zprávu spolupodepíše a přijme nezbytná opatření k nápravě.
3. Za účelem použití čl. 28 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007 oznámí hospodářský subjekt příslušnému orgánu tyto informace:
a)
název a adresu hospodářského subjektu;
b)
umístění zařízení a v případě potřeby pozemků (katastrální údaje), na kterých probíhají činnosti;
c)
povahu činností a produktů;
d)
závazek hospodářského subjektu provádět činnost v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 834/2007 a tohoto nařízení;
e)
v případě zemědělského podniku den, ke kterému producent přestal na daných pozemcích používat produkty, které nejsou povoleny pro ekologickou produkci;
f)
název schváleného subjektu, kterému hospodářský subjekt svěřil kontrolu svého podniku, pokud členský stát provedl kontrolní systém schválením takových subjektů.
Článek 64
Změna kontrolních opatření
Odpovědný hospodářský subjekt v řádné lhůtě oznamuje kontrolnímu orgánu nebo subjektu veškeré změny v popisu nebo v opatřeních uvedených v článku 63 a v první kontrolních opatřeních uvedených v článcích 70, 74, 80, 82, 86 a 88.
Článek 65
Kontrolní návštěvy
1. Kontrolní orgán nebo subjekt alespoň jednou za rok provede fyzickou kontrolu všech hospodářských subjektů.
2. Kontrolní orgán nebo subjekt může odebrat vzorky, aby zjistil, zda se nepoužívají produkty nebo způsoby produkce, které nejsou v souladu s pravidly ekologické produkce. Lze také odebrat a analyzovat vzorky za účelem zjištění případné kontaminace produkty nepovolenými pro ekologickou produkci. Pokud existuje podezření, že se užívají produkty nepovolené pro organickou produkci, se však tyto analýzy provést musejí.
3. Po každé návštěvě je vypracována kontrolní zpráva, kterou spolupodepíše provozovatel jednotky nebo jeho zástupce.
4. Kromě toho kontrolní orgán nebo subjekt provádí namátkové, zpravidla neohlášené kontrolní návštěvy, založené na obecném vyhodnocení rizika nesouladu s pravidly ekologické produkce, přičemž zohlední přinejmenším výsledky dřívějších kontrol, množství dotyčných produktů a riziko záměny produktů.
Článek 66
Účetní doklady
1. Záznamy o zásobách i finanční záznamy jsou uloženy v jednotce nebo v zařízení a umožňují hospodářskému subjektu určit a kontrolnímu orgánu nebo subjektu ověřit:
a)
dodavatele a, pokud je odlišný, i prodejce nebo vývozce produktů;
b)
povahu a množství ekologických produktů dodaných do jednotky a popřípadě všech zakoupených materiálů a jejich užití a popřípadě složení krmných směsí;
c)
povahu a množství ekologických produktů skladovaných v zařízení;
d)
povahu, množství a příjemce a, pokud jsou odlišní, i kupce, s výjimkou konečných spotřebitelů, jakýchkoli produktů, které opustily jednotku, prostory prvního příjemce či skladovací zařízení;
e)
v případě hospodářských subjektů, které takové ekologické produkty neskladují a ani s nimi fyzicky nemanipulují, povahu a množství zakoupených a prodaných ekologických produktů a dodavatele a popřípadě prodejce nebo vývozce a kupce, popřípadě příjemce.
2. Účetní doklady také obsahují výsledky ověření při příjmu ekologických produktů a jakékoli další informace vyžadované kontrolním orgánem nebo subjektem pro účely řádné kontroly. Údaje v záznamech se doloží příslušnými doklady. Záznamy prokazují rovnováhu mezi vstupem a výstupem.
3. Pokud hospodářský subjekt provozuje v téže oblasti několik produkčních jednotek, musejí se jednotky, které produkují produkty konvenčního zemědělství, společně se skladovacími prostory pro vstupní produkty také podrobit minimálním kontrolním opatřením.
Článek 67
Přístup do zařízení
1. Hospodářský subjekt:
a)
pro kontrolní účely umožňuje kontrolnímu orgánu nebo subjektu přístup do všech částí jednotky a do všech zařízení, stejně tak jako ke všem záznamům a příslušným podpůrným dokladům;
b)
poskytuje kontrolnímu orgánu nebo subjektu veškeré informace, které jsou pro kontrolní účely přiměřeně nezbytné;
c)
na žádost kontrolního orgánu nebo subjektu předkládají výsledky svých vlastních programů zajištění kvality.
2. Kromě požadavků stanovených v odstavci 1 předkládají dovozci a první příjemci informace o dovážených zásilkách podle článku 84.
Článek 68
Osvědčení
Pro účely uplatňování čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007 používají kontrolní orgány a subjekty vzor osvědčení stanovený v příloze XII tohoto nařízení.
Článek 69
Prohlášení prodejce
Za účelem uplatnění čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 lze vyhotovovat prohlášení prodejce, že dodané produkty nebyly vyprodukovány z geneticky modifikovaných organismů ani s jejich pomocí, podle vzoru uvedeného v příloze XIII tohoto nařízení.
KAPITOLA 2
Zvláštní požadavky na kontrolu rostlin a rostlinných produktů ze zemědělské produkce nebo sběru
Článek 70
Kontrolní opatření
1. Celkový popis jednotky podle čl. 63 odst. 1 písm. a):
a)
se vypracovává, i když se činnost hospodářského subjektu omezuje pouze na sběr volně rostoucích rostlin;
b)
označuje skladovací a produkční zařízení a pozemky a/nebo oblasti sběru, a v případě potřeby zařízení, ve kterých probíhají některé zpracovávací a/nebo balicí činnosti, a
c)
uvádějí konkrétní datum posledního použití produktů, jejichž používání není slučitelné s pravidly ekologické produkce, na daných pozemcích a/nebo v daných oblastech sběru.
2. V případě sběru volně rostoucích rostlin zahrnují praktická opatření uvedená v čl. 63 odst. 1 písm. b) záruky třetích stran, které je hospodářský subjekt schopen poskytnout a jimiž prokáže splnění ustanovení čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 834/2007.
Článek 71
Sdělení
Každý rok, do data určeného kontrolním orgánem nebo subjektem, hospodářský subjekt tomuto orgánu nebo subjektu oznámí svůj program produkce rostlinných produktů rozepsaný podle jednotlivých pozemků.
Článek 72
Záznamy o rostlinné produkci
Záznamy o rostlinné produkci se vypracovávají do podoby registru a kontrolním orgánům nebo subjektům jsou neustále k dispozici v prostorách zemědělského podniku. Kromě článku 71 takové záznamy obsahují alespoň tyto informace:
a)
pokud jde o používání hnojiv: datum použití, typ a množství hnojiva, dotčené pozemky;
b)
pokud jde o používání přípravků na ochranu rostlin: důvod a datum ošetření, typ přípravku, způsob ošetření;
c)
pokud jde o nákup zemědělských vstupů: datum, typ a množství koupeného produktu;
d)
pokud jde o sklizeň: datum, typ a množství ekologické rostlinné výroby a rostlinné výroby v období přechodu v tunách nebo kg.
Článek 73
Několik produkčních jednotek provozovaných týmž hospodářským subjektem
Pokud hospodářský subjekt provozuje v téže oblasti několik produkčních jednotek, podléhají i jednotky, které produkují plodiny konvenčního zemědělství, společně se skladovacími prostory pro vstupní zemědělské produkty obecným a zvláštním kontrolním požadavkům stanoveným v kapitole 1 a této kapitole této hlavy.
KAPITOLA 3
Požadavky na kontrolu hospodářských zvířat a živočišných produktů získávaných v rámci chovu
Článek 74
Kontrolní opatření
1. Při prvním provedení kontrolního systému vztahujícího se na živočišnou produkci se celkový popis jednotky podle čl. 63 odst. 1 písm. a) skládá z:
a)
celkového popisu budov pro živočišnou výrobu, pastvin, otevřených prostranství atd. a případně prostor pro skladování, balení a zpracování hospodářských zvířat, živočišných produktů, surovin a vstupů;
b)
celkového popisu zařízení pro skladování statkových hnojiv.
2. Praktická opatření uvedená v čl. 63 odst. 1 písm. b) obsahují:
a)
plán aplikace statkových hnojiv schválený kontrolním orgánem nebo subjektem a celkový popis oblastí převedených na rostlinnou produkci;
b)
případně v souvislosti s aplikací chlévské mrvy písemné dohody s jinými zemědělskými podniky podle čl. 3 odst. 3 splňujícími pravidla ekologické produkce;
c)
plán řízení jednotky ekologické živočišné produkce.
Článek 75
Označení zvířat
Zvířata musejí být označena trvalým způsobem metodami vhodnými pro daný druh, a to jednotlivě u velkých savců a jednotlivě nebo po šaržích v případě drůbeže a drobných savců.
Článek 76
Záznamy o hospodářských zvířatech
Záznamy o hospodářských zvířatech mají podobu registru, který je v prostorách zemědělského podniku neustále k dispozici kontrolním orgánům nebo subjektům. Tyto záznamy poskytují celkový popis systému nakládání se stádem nebo s hejnem a obsahují alespoň tyto informace:
a)
u zvířat vstupujících do zemědělského podniku: původ a den vstupu, období přechodu, identifikační značku a veterinární záznam;
b)
u zvířat opouštějících zemědělský podnik: stáří, počet kusů, hmotnost v případě porážky, identifikační značku a místo určení;
c)
podrobnosti o jakýchkoli ztracených zvířatech a příčiny ztráty;
d)
u krmiv: typ, včetně doplňkových krmiv, poměry různých složek v krmných dávkách a doby přístupu do venkovních oblastí volného pohybu, období sezónního přesunu stád, pokud pro ně platí nějaká omezení;
e)
pro prevenci a léčení nákaz a veterinární péči: den ošetření, podrobnosti o diagnóze, dávkování, typ léčebného přípravku, upřesnění aktivních farmakologických látek, použitou léčebnou metodu a předpis veterinární péče veterinárním lékařem s uvedením důvodů a ochranných lhůt před uvedením živočišných produktů označených jako ekologické produkty na trh.
Článek 77
Kontrolní opatření týkající se veterinárních léčivých přípravků pro hospodářská zvířata
Kdykoli mají být použity veterinární léčivé přípravky, musejí být informace podle čl. 76 písm. e) sděleny kontrolnímu orgánu nebo subjektu dříve, než budou tato zvířata nebo živočišné produkty uvedeny na trh jako zvířata nebo produkty z ekologické produkce. Léčená zvířata jsou jasně označena, a to jednotlivě v případě velkých zvířat, a jednotlivě, po šaržích nebo po úlech v případě drůbeže, drobných zvířat a včel.
Článek 78
Zvláštní kontrolní opatření pro včelařství
1. Včelař předloží kontrolnímu orgánu nebo subjektu mapu v přiměřeném měřítku s vyznačením umístění úlů. V případě, že tyto oblasti nejsou označeny v souladu s čl. 13 odst. 2, kontrolnímu orgánu nebo subjektu včelař dodá náležitou dokumentaci a doklady a v případě potřeby vhodné rozbory, aby prokázal, že oblasti přístupné jeho včelstvům vyhovují podmínkám požadovaným v tomto nařízení.
2. Do záznamů o včelíně se zapisují tyto informace týkající se použití umělé výživy: druh produktu, data, množství a úly, v nichž je umělá výživa používána.
3. Pokud musejí být použity veterinární léčivé přípravky, je třeba jasně zaznamenat druh přípravku s upřesněním aktivních farmaceutických látek, jakož i podrobné informace o diagnóze, dávkování, způsobu podávání, době léčby a zákonné ochranné lhůtě a oznámit tyto informace kontrolnímu subjektu nebo orgánu dříve, než budou produkty uvedeny na trh jako produkty z ekologické produkce.
4. O umístění včelína, jakož i o označování úlů se vede záznam. Kontrolní orgán nebo subjekt je ve lhůtě s ním dohodnuté informován o přemístění včelínů.
5. Zvláštní péče se věnuje zajištění náležitých postupů při vytáčení, zpracování a skladování včelařských produktů. Veškerá opatření přijatá za účelem splnění tohoto požadavku se zaznamenávají.
6. Do záznamů o včelíně se zapisuje sejmutí medníku a vytáčení medu.
Článek 79
Několik produkčních jednotek provozovaných týmž hospodářským subjektem
Pokud hospodářský subjekt provozuje několik produkčních jednotek podle čl. 17 odst. 1 a článků 40 a 41, podléhají kontrolnímu systému stanovenému v kapitole 1 a této kapitole této hlavy též jednotky, které produkují hospodářská zvířata mimo ekologický chov nebo živočišné produkty konvenčního zemědělství.
KAPITOLA 4
Požadavky na kontrolu jednotek připravujících rostlinné a živočišné produkty a krmiva složená z rostlinných a živočišných produktů
Článek 80
Kontrolní opatření
V případě jednotky zapojené do přípravy na vlastní účet nebo jménem třetí osoby a skládající se zejména z jednotek pro balení a/nebo přebalování produktů nebo jednotek pro označování a/nebo nové označování produktů se v celkovém popise jednotky podle čl. 63 odst. 1 písm. a) prezentují zařízení používaná pro přijímání, zpracování, balení, označování a skladování zemědělských produktů před činnostmi a po činnostech, které se jich týkají, jakož i postupy přepravy těchto produktů.
KAPITOLA 5
Požadavky na kontrolu dovozu rostlin, rostlinných produktů, hospodářských zvířat, živočišných produktů a potravin obsahujících rostlinné a/nebo živočišné produkty, krmiv, krmných směsí a krmných surovin ze třetích zemí
Článek 81
Oblast působnosti
Tato kapitola se vztahuje na jakýkoli hospodářský subjekt, který jako dovozce a/nebo první příjemce provádí pro sebe nebo pro jiný hospodářský subjekt dovoz a/nebo příjem ekologických produktů.
Článek 82
Kontrolní opatření
1. V případě dovozce zahrnuje úplný popis jednotky uvedené v čl. 63 odst. 1 písm. a) zařízení dovozce a jeho dovozní činnosti, vyznačuje místa vstupu produktů do Společenství a jakákoli jiná zařízení, která dovozce zamýšlí využít ke skladování dovezených produktů před jejich dodáním prvnímu příjemci.
Prohlášení podle čl. 63 odst. 2 navíc zahrnuje závazek dovozce, že zajistí, aby jakákoli zařízení, která dovozce využije pro uskladnění produktů, jsou podrobena kontrole, kterou provádí kontrolní subjekt nebo orgán, nebo pokud se tato skladovací zařízení nacházejí v jiném členském státě či regionu, kontrolní subjekt nebo orgán schválený pro účely kontroly v daném členském státě nebo regionu.
2. V případě prvního příjemce se v celkovém popisu jednotky podle čl. 63 odst. 1 písm. a) prezentují zařízení používaná pro přijímání a skladování.
3. Pokud dovozce a první příjemce představují tutéž právnickou osobu a provádějí činnost v jedné jednotce, mohou být zprávy podle čl. 63 odst. 2 druhého pododstavce shrnuty do jediné zprávy.
Článek 83
Účetní doklady
Pokud dovozce a první příjemce neprovádějí činnost v jedné jednotce, vedou oba oddělené záznamy o zásobách a finanční záznamy.
Na žádost kontrolního orgánu nebo subjektu se poskytují veškeré údaje o přepravních podmínkách od vývozce ve třetí zemi k prvnímu příjemci a z prostor nebo skladovacích zařízení prvního příjemce k příjemcům ve Společenství.
Článek 84
Údaje o dovezených zásilkách
Dovozce informuje v řádné lhůtě kontrolní orgán nebo subjekt o každé zásilce, která bude dovezena do Společenství a uvede
a)
jméno a adresu prvního příjemce;
b)
jakékoli podrobné údaje, které si tento subjekt nebo orgán může přiměřeně vyžádat;
i)
u produktů dovážených v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 834/2007 osvědčení podle uvedeného článku,
ii)
u produktů dovážených v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 834/2007 kopii potvrzení o kontrole podle uvedeného článku.
Na žádost kontrolního orgánu nebo subjektu dovozce předá údaje podle prvního pododstavce kontrolnímu subjektu nebo orgánu prvního příjemce.
Článek 85
Kontrolní návštěvy
Kontrolní orgán nebo subjekt kontroluje účetní doklady podle článku 83 tohoto nařízení a potvrzení podle čl. 33 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 834/2007 nebo osvědčení podle čl. 32 odst. 1 písm. c) téhož nařízení.
Pokud dovozce provádí dovozní operace prostřednictvím různých jednotek nebo zařízení, předkládá na požádání pro každé z těchto zařízení zprávy uvedené v čl. 63 odst. 2 druhém pododstavci tohoto nařízení.
KAPITOLA 6
Požadavky na kontrolu jednotek, které provádějí produkci, přípravu nebo dovoz ekologických produktů a které uzavřely se třetími stranami smlouvy o skutečném provedení části nebo veškerých daných činností
Článek 86
Kontrolní opatření
U činností, které na základě smlouvy provádějí třetí strany, celkový popis uvedený v čl. 63 odst. 1 písm. a) zahrnuje:
a)
seznam subdodavatelů s popisem jejich činnosti a s uvedením kontrolních subjektů nebo orgánů, kterým podléhají;
b)
písemnou dohodu subdodavatelů, že se jejich zemědělský podnik podřídí kontrolnímu režimu podle hlavy V nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
všechna praktická opatření, mimo jiné včetně příslušného systému účetních dokladů, která budou přijata na úrovni jednotky, aby bylo zajištěno, že produkty, které hospodářský subjekt uvede na trh, lze vysledovat k jejich dodavatelům, prodejcům, příjemcům a kupcům.
KAPITOLA 7
Požadavky na kontrolu jednotek připravujících krmiva
Článek 87
Oblast působnosti
Tato kapitola se používá pro veškeré jednotky, která na vlastní účet nebo jménem třetí osoby zapojeny do přípravy produktů ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 834/2007.
Článek 88
Kontrolní opatření
1. V celkovém popise jednotky podle čl. 63 odst. 1 písm. a) se uvedou:
a)
zařízení používaná pro příjem, přípravu a skladování produktů určených ke krmení zvířat před činnostmi a po činnostech, které se jich týkají;
b)
zařízení používaná pro skladování jiných produktů používaných pro přípravu krmiv;
c)
zařízení používaná pro skladování čisticích a dezinfekčních produktů;
d)
případně popis krmné směsi, kterou hospodářský subjekt zamýšlí produkovat, v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. a) směrnice 79/373/EHS a druhy nebo třídu hospodářských zvířat, pro která je krmná směs určena;
e)
případně název krmných surovin, které hospodářský subjekt zamýšlí připravovat.
2. V rámci opatření přijímaných podle čl. 63 odst. 1 písm. b) pro zaručení souladu s pravidly ekologické produkce hospodářské subjekty označí opatření podle článku 26.
3. Kontrolní orgán nebo subjekt používá tato opatření pro účely vyhodnocení rizik hrozících v každé jednotce přípravy a k vypracování kontrolního plánu. Kontrolní plán stanoví minimální počet náhodných vzorků v závislosti na možných rizicích.
Článek 89
Účetní doklady
Pro účely řádné kontroly činností zahrnují účetní doklady podle článku 66 informace o původu, vlastnostech a množstvích krmných surovin, doplňkových látek, prodejích a hotových výrobcích.
Článek 90
Kontrolní návštěvy
Součástí kontrolní návštěvy podle článku 65 je celková fyzická kontrola všech zařízení. Navíc kontrolní orgán nebo subjekt provádí cílené návštěvy založené na obecném vyhodnocení možných rizik nesouladu s pravidly ekologické produkce.
Kontrolní subjekt nebo orgán věnuje zvláštní pozornost významným kontrolním bodům důležitým pro hospodářský subjekt s cílem určit, zda jsou činnosti dohledu a kontroly prováděny řádným způsobem.
Všechny prostory používané hospodářským subjektem pro provádění jeho činností mohou být kontrolovány tak často, jak to přítomná rizika vyžadují.
KAPITOLA 8
Porušení předpisů a výměna informací
Článek 91
Opatření pro případ podezření z porušení předpisů a nesrovnalostí
1. Pokud se hospodářský subjekt domnívá nebo obává, že produkt, který vyprodukoval, připravil, dovezl nebo odebral od jiného hospodářského subjektu, není v souladu s pravidly ekologické produkce, zahájí buď postup k odstranění jakéhokoli odkazu na ekologický způsob produkce z tohoto produktu, nebo postup s cílem produkt oddělit a identifikovat produktu. Tento produkt může zpracovat, zabalit nebo uvést na trh pouze po odstranění těchto pochybností nebo ho uvést na trh bez označení odkazujícího na ekologický způsob produkce. V případě takových pochyb hospodářský subjekt neprodleně uvědomí kontrolní subjekt nebo orgán. Kontrolní orgán nebo subjekt může stanovit, že dokud se na základě informací od hospodářského subjektu nebo z jiných zdrojů neujistí o vyvrácení pochybností, nelze produkt uvádět na trh s označeními odkazujícími na ekologický způsob produkce.
2. Pokud má kontrolní orgán nebo subjekt důvodné podezření, že hospodářský subjekt zamýšlí uvést na trh produkt, který není v souladu s pravidly ekologické produkce, ale na kterém se nachází odkaz na ekologický způsob produkce, může tento kontrolní orgán nebo subjekt požádat, aby hospodářský subjekt po přechodnou dobu, kterou tento orgán nebo subjekt stanoví, neuváděl produkt na trh s tímto odkazem. Dříve, než kontrolní orgán nebo subjekt takto rozhodne, umožní hospodářskému subjektu vznést připomínky. Toto rozhodnutí se doplní o povinnost odstranit z tohoto produktu jakýkoli odkaz na ekologický způsob produkce, pokud si je kontrolní orgán nebo subjekt jistý, že produkt nesplňuje požadavky ekologické produkce.
Pokud se však podezření v uvedené lhůtě nepotvrdí, rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci se nejpozději do konce dané lhůty zruší. Hospodářský subjekt plně spolupracuje s kontrolním subjektem nebo orgánem na vyjasnění podezření.
3. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření a sankce, aby zabránily podvodnému používání označení uvedených v hlavě II a/nebo v příloze XI tohoto nařízení.
Článek 92
Výměna informací
1. Pokud hospodářský subjekt a jeho subdodavatele kontrolují různé kontrolní orgány nebo subjekty, obsahuje prohlášení uvedené v čl. 63 odst. 2 souhlas hospodářského subjektu, který udělí svým jménem a jménem svých subdodavatelů, s tím, že si různé kontrolní subjekty nebo orgány mohou vyměňovat informace o svých činnostech v rámci kontroly a o možných způsobech provádění této výměny informací.
2. Pokud v případě produktu pocházejícího z jiného členského státu a nesoucího údaje uvedené v hlavě IV nařízení (ES) č. 834/2007 a hlavě III a/nebo v příloze XI tohoto nařízení některý členský stát zjistí nesrovnalosti při uplatňování tohoto nařízení nebo jeho porušení, uvědomí o tom Komisi a členský stát, který určil kontrolní subjekt nebo orgán.
HLAVA V
PŘEDÁVÁNÍ INFORMACÍ KOMISI, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Předávání informací Komisi
Článek 93
Statistické informace
1. Členské státy předávají Komisi roční statistické informace o ekologické produkci podle článku 36 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 pomocí počítačového systému, který umožňuje elektronickou výměnu dokumentů a informací zpřístupněných Komisí (GŘ Eurostat) každý rok do 1. července.
2. Statistické informace podle odstavce 1 obsahují především tyto údaje:
a)
počet ekologických producentů, zpracovatelů, dovozců a vývozců;
b)
produkci ekologických plodin a plochu pro plodiny v období přechodu a plochu pro plodiny, která je využívána pro ekologické zemědělství;
c)
počty ekologicky chovaných hospodářských zvířata a ekologické živočišné produkty;
d)
údaje o ekologické průmyslové produkci podle typu činností.
3. Pro předání statistických informací podle odstavců 1 a 2 používají členské státy jediné kontaktní místo stanovené Komisí (GŘ Eurostat).
4. Ustanovení týkající se charakteristik statistických údajů a metadat se definují v kontextu statistického programu Společenství na základě modelů nebo dotazníků dostupných prostřednictvím systému uvedeného v odstavci A.
Článek 94
Další informace
1. Pomocí počítačového systému, který umožňuje elektronickou výměnu dokumentů a informací a který Komise (Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova) zpřístupnila pro jiné než statistické informace, členské státy poskytují Komisi tyto informace:
a)
do 1. ledna 2009 aktuální informace podle čl. 35 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 a následně každou změnu, jakmile k ní dojde;
b)
každý rok do 31. března aktuální informace podle čl. 35 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007, pokud jde o kontrolní orgány a subjekty schválené k 31. prosinci předcházejícího roku;
c)
každý rok do 1. července všechny další informace požadované nebo potřebné v souladu s tímto nařízením.
2. Údaje sděluje, vkládá a aktualizuje v systému podle odstavce 1, za který odpovídá příslušný orgán podle článku 35 nařízení (ES) č. 834/2007, sám tento orgán nebo subjekt, jemuž byla tato funkce přidělena.
3. Ustanovení týkající se charakteristik údajů a metadat se definují na základě modelů nebo dotazníků dostupných prostřednictvím systému uvedeného v odstavci 1.
KAPITOLA 2
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 95
Přechodná opatření
1. Po přechodné období do 31. prosince 2010 může být skot v budovách postavených před 24. srpnem 2000 přivazován, pokud je zajištěn pravidelný pohyb a chov je v souladu s požadavky dobrých životních podmínek pro zvířata, včetně zajištění pohodlné podestýlky a individuálního zacházení, a pokud toto opatření povolil příslušný orgán. Příslušný orgán může na žádost jednotlivých hospodářských subjektů nadále povolovat použití tohoto opatření na omezené období, které skončí před 31. prosincem 2013, pod dodatečnou podmínkou, že se kontrolní návštěvy uvedené v čl. 65 odst. 1 uskutečňují alespoň dvakrát za rok.
2. Příslušný orgán může na přechodné období do 31. prosince 2010 povolit výjimky týkající se podmínek ustájení a intenzity chovu udělené zemědělským podnikům s živočišnou produkcí na základě odchylky stanovené v části B bodě 8.5.1 přílohy I nařízení (EHS) č. 2092/91. Hospodářské subjekty, které toto prodloužení využijí, předloží kontrolnímu orgánu nebo subjektu plán s popisem opatření, která mají zajistit splnění pravidel ekologické produkce do konce přechodného období. Příslušný orgán může na žádost jednotlivých hospodářských subjektů nadále povolovat použití tohoto opatření na omezené období, které skončí před 31. prosincem 2013, pod dodatečnou podmínkou, že se kontrolní návštěvy uvedené v čl. 65 odst. 1 uskutečňují alespoň dvakrát za rok.
3. Po přechodné období, které končí dne 31. prosince 2010, může závěrečná fáze výkrmu ovcí a prasat na maso, jak je uvedena v bodě 8.3.4 přílohy I.B nařízení (EHS) č. 2092/21 probíhat ve vnitřních prostorách pod podmínkou, že se kontrolní návštěvy uvedené v čl. 65 odst. 1 uskutečňují alespoň dvakrát za rok.
4. Kastraci selat lze provádět bez použití anestézie a/nebo analgetik v přechodném období do 31. prosince 2009.
5. Až do zařazení prováděcích pravidel pro produkci krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, se použijí vnitrostátní předpisy, nebo pokud tyto neexistují, soukromé normy přijaté nebo uznané členskými státy.
6. Pro účely čl. 12 odst. 1 písm. j) nařízení (ES) č. 834/2007 a až do zařazení specifických látek podle čl. 16 písm. f) uvedeného nařízení lze používat pouze produkty povolené příslušnými orgány.
7. Povolení složek zemědělského původu, které nebyly vyprodukovány ekologicky, udělená členskými státy podle nařízení (EHS) č. 207/93 lze považovat za udělená podle tohoto nařízení. Nicméně platnost povolení udělených v souladu s čl. 3 odst. 6 uvedeného nařízení skončí dne 31. prosince 2009.
8. Po přechodné období, které končí dne 1. července 2010, smějí hospodářské subjekty nadále při označování používat ustanovení podle nařízení (EHS) č. 2092/91 pro:
i)
systém pro výpočet procentuálního podílu ekologických složek potravin,
ii)
číselný kód a/nebo název kontrolního subjektu nebo orgánu podle nařízení (EHS) č. 2092/91.
9. Zásoby produktů vyrobených, zabalených a označených přede dnem 1. ledna 2009 v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 mohou být uváděny na trh s odkazem na ekologickou produkci až do vyčerpání zásob.
10. Obalový materiál v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 lze nadále používat pro produkty označené při uvádění na trh výrazy odkazujícími na ekologickou produkci do dne 1. ledna 2012 v případě, že jinak produkt splňuje požadavky nařízení (ES) č. 834/2007.
Článek 96
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 207/93, (ES) č. 223/2003 a (ES) č. 1452/2003 se zrušují.
Odkazy na zrušená nařízení a nařízení (EHS) č. 2092/91 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze XIV.
Článek 97
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2009.
Nicméně čl. 27 odst. 2 písm. a) a článek 58 se použije ode dne 1. července 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. září 2008.