Rozhodnutí Rady
ze dne 20. prosince 2000
o provádění programu na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl (MEDIA Plus - Rozvoj, distribuce a propagace) (2001-2005)
(2000/821/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od 6. do 8. dubna 1998 Komise ve spolupráci s úřadujícím předsednictvím pořádala Evropskou audiovizuální konferenci v Birminghamu na téma "Úkoly a možnosti digitálního věku". Tento konzultační proces odhalil potřebu zesíleného programu podpory evropského audiovizuálního průmyslu, zejména v oblasti rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl. Navíc v digitálním věku činnosti v audiovizuální oblasti také přispívají k vytváření nových pracovních míst, zejména při tvorbě a distribuci audiovizuálního obsahu.
(2) Dne 28. května 1998 Rada schválila výsledky Evropské audiovizuální konference v Birminghamu a zdůraznila nutnost podpory rozvoje silného a konkurenceschopného programu evropského audiovizuálního průmyslu, zejména s přihlédnutím k evropské kulturní rozmanitosti a zvláštním podmínkám v jazykově omezených oblastech.
(3) Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro audiovizuální politiku ze dne 26. října 1998 nazvaná "Digitální věk a evropská audiovizuální politika" uznává potřebu posílit podpůrná opatření pro filmový a audiovizuální průmysl, zejména dotováním programu MEDIA prostředky úměrnými velikosti a strategickému významu tohoto průmyslu.
(4) Úkoly tvorby, distribuce a dostupnosti evropského audiovizuálního obsahu byly hlavními tématy, která se diskutovala na fóru o audiovizuální politice nazvaném "Evropský obsah v digitálním tisíciletí", pořádaném úřadujícím předsednictvím ve spolupráci s Komisí v Helsinkách ve dnech 10. a 11. září 1999.
(5) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ministrů nazvaném "Audiovizuální politika: další postup" uznává Komise potřebu nárůstu veřejné podpory, zejména na úrovni Společenství, pro posílení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního průmyslu.
(6) Zelená kniha o "Sbližování odvětví telekomunikací, médií a informačních technologií a důsledk y pro regulaci" zdůrazňuje riziko nedostatku kvalitního obsahu na digitálním a analogovém televizním trhu.
(7) Veřejná diskuse k Zelené knize Komise zdůraznila potřebu vytvoření rámce na podporu distribuce a propagace evropského audiovizuálního obsahu pro tradiční a nová média v digitálním prostředí.
(8) Ve svých závěrech ze dne 27. září 1999 o výsledcích veřejné diskuse k Zelené knize o konvergenci [1] Rada vyzvala Komisi k tomu, aby tyto výsledky vzala v úvahu při vypracování návrhů opatření k posílení evropského audiovizuálního odvětví, včetně multimediálního odvětví.
(9) Ve svém sdělení ze dne 14. prosince 1999 "Zásady a hlavní směry audiovizuální politiky Společenství v digitálním věku" vymezila Komise své priority v audiovizuálním odvětví pro období 2000-2005.
(10) Komise uskutečnila "Akční program na podporu rozvoje evropského audiovizuálního průmyslu (MEDIA) (1991-1995)", který byl přijat rozhodnutím Rady 90/685/EHS [2] a který zahrnoval zejména opatření navržená k podpoře rozvoje a distribuce evropských audiovizuálních děl.
(11) dále k Zelené knize "Strategické možnosti posílení evropského programového průmyslu v souvislostech audiovizuální politiky Evropské unie" Komise předložila v listopadu 1995 návrh na rozhodnutí Rady o založení Evropského záručního fondu na podporu filmové a televizní tvorby [3], ke kterému Evropský parlament vydal příznivé stanovisko dne 22. října 1996 [4].
(12) Strategie Společenství pro rozvoj a posílení evropského audiovizuálního průmyslu byla potvrzena v programu MEDIA II (1996 - 2000), přijatém rozhodnutím Rady 95/563/ES [5] a rozhodnutím Rady 95/564/ES [6]. Na základě zkušeností získaných z programu je s přihlédnutím k získaným výsledkům vhodné zajistit jeho prodloužení.
(13) Ve zprávě o výsledcích programu MEDIA II (1996-2000) od 1. ledna 1996 do 30. června 1998 Komise shledala, že program vyhovuje zásadě subsidiarity podpory Společenství ve vztahu k vnitrostátním podporám, protože oblasti uplatnění MEDIA II doplňují oblasti uplatnění tradičních vnitrostátních podpůrných mechanismů.
(14) Je nezbytné vzít v úvahu kulturní rysy audiovizuálního odvětví v souladu s čl. 151 odst. 4 Smlouvy.
(15) V souladu s vyjednávacím pověřením uděleným Komisi Radou v nadcházejících jednáních Světové obchodní organizace (WTO) by Unie měla zajistit, že si stejně jako v Uruguayském kole Společenství a jeho členské státy podrží možnost uchování a rozvoje jejich schopnosti vymezit a uskutečňovat své kulturní a audiovizuální politiky za účelem zachování vlastní kulturní rozmanitosti.
(16) Zastávaje stejný přístup uznal Evropský parlament v usnesení ze dne 18. listopadu 1999 zvláštní roli evropského audiovizuálního odvětví při udržování kulturního pluralismu, zdravé ekonomiky a svobody slova, znovu potvrdil svůj závazek ve prospěch volnosti jednání v oblasti audiovizuální politiky uzavřený v Uruguayském kole a vyjádřil názor, že pravidla kulturních služeb Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), zejména v audiovizuálním odvětví, by neměla ohrozit kulturní rozmanitost a nezávislost smluvních stran WTO.
(17) Za účelem zvýšení přidané hodnoty opatření Společenství je nezbytné zajistit doplňkovost mezi opatřeními učiněnými na úrovni Společenství a vnitrostátními formami podpory.
(18) Je nezbytné zavést soulad mezi tímto rozhodnutím a akcí Komise týkající se vnitrostátních opatření na podporu audiovizuálního odvětví, zejména v zájmu zachování kulturní rozmanitosti v Evropě, a to umožněním vnitrostátním politikám odpovídajícím způsobem rozvíjet tvůrčí potenciál v členských státech. Navíc podpora Společenství může být spojena s kteroukoli veřejnou podporou.
(19) Vytvoření evropského audiovizuálního trhu vyžaduje rozvoj a tvorbu evropských děl, tj. děl majících původ v členských státech a děl majících původ v evropských třetích zemích účastnících se programu MEDIA Plus nebo v rámci spolupráce vyhovující podmínkám směrnice Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání [7].
(20) V průběhu příštích let digitální revoluce způsobí, že se evropská audiovizuální díla stanou díky novým způsobům přenosu audiovizuálního obsahu snadněji přístupnými a dostupnějšími mimo zemi svého původu.
(21) Konkurenceschopnost průmyslu audiovizuálních programů záleží na využití nových technologií ve fázích vývoje, tvorby a distribuce programu. Je tudíž vhodné zajistit přiměřenou a účinnou koordinaci s opatřeními podniknutými na poli nových technologií, zejména v pátém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1998-2002) přijatém rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES [8], v budoucím šestém rámcovém programu a novými příležitostmi pro mnohojazyčnou tvorbu, za účelem sladění s opatřeními učiněnými v rámci těchto programů, se zvláštním zaměřením na potřeby a možnosti malých a středních podniků na audiovizuálním trhu.
(22) Za účelem podpory evropských audiovizuálních projektů Komise posoudí možnosti dalšího financování na základě jiných nástrojů Společenství, zejména v rámci "e-Evropy" a iniciativ vyplývajících ze závěrů Evropské rady na zasedání v Lisabonu, jako jsou Evropská investiční banka (EIB), Evropský investiční fond (EIF), a rámcových výzkumných programů. Oborníci v audiovizuálním odvětví by měli být informováni o různých typech podpor, které jim jsou k dispozici v rámci Evropské unie.
(23) V souladu se závěry Evropské rady, která se sešla v Lisabonu, podají Rada a Komise do konce roku 2000 zprávu o průběžném přezkoumání finančních nástrojů EIB a EIF za účelem přesměrování finančních prostředků na zakládání nových podniků, společností s moderním technologickým vybavením a mikropodniků, stejně jako na podporu dalších činností v oblasti rizikového kapitálu či iniciativ v oblasti garančních mechanismů navrhovaných EIB a EIF. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost audiovizuálnímu průmyslu za účelem zlepšení jeho přístupu na kapitálové trhy a posílení jeho konkurenceschopnosti.
(24) Ve své zprávě Evropské radě "Pracovní příležitosti v informační společnosti" poukázala Komise na významný potenciál tvorby pracovních příležitostí, který nové audiovizuální služby poskytují.
(25) Ve sdělení o politikách Společenství ve prospěch zaměstnanosti uznala Komise pozitivní vliv programu MEDIA II na zaměstnanost v audiovizuálním odvětví.
(26) Je proto vhodné napomáhat rozvoji investic v evropském audiovizuálním průmyslu a vyzvat členské státy, aby podpořily vytváření pracovních příležitostí v uvedeném průmyslu různými prostředky.
(27) Program MEDIA Plus by měl umožnit vytvoření prostředí příznivého pro podnikatelské schopnosti a investice, aby zajistil evropskému audiovizuálnímu odvětví prostor v celosvětové ekonomice a účinnou podporu kulturní rozmanitosti.
(28) Příspěvek malých a středních podniků k rozvoji audiovizuálního odvětví by měl být dobře využit.
(29) Je nezbytné zlepšit podmínky pro distribuci a propagaci evropských filmových děl na evropském a mezinárodním trhu. Měla by být podporována spolupráce mezi mezinárodními a vnitrostátními distributory, provozovateli kin a producenty, napomáháno vytváření sítí mezi distributory, zejména malými a středními podniky, a měly by být podporovány společné akce za účelem podpory společných programových opatřeních na evropské úrovni.
(30) Je nezbytné zlepšit podmínky televizního vysílání evropských děl na evropském a mezinárodním trhu. Vzhledem k hlavní roli, kterou mohou hrát televizní kanály při šíření evropských děl, a nedostatečnému času, který v současné době věnují takovým dílům ve svých programech, je důležité, aby evropské subjekty televizního vysílání (vymezené článkem 2 směrnice 89/552/EHS) podporovaly evropské vysílání programů nákupem děl vyrobených v jiných členských státech.
(31) Je nezbytné usnadnit přístup na trh nezávislým evropským produkčním a distribučním společnostem a podporovat jak evropská díla, tak evropské společnosti v audiovizuálním odvětví.
(32) Měl by být zlepšen veřejný přístup k evropskému audiovizuálnímu dědictví, zvláště prostřednictvím digitalizace tohoto dědictví a vytvářením sítě na evropské úrovni.
(33) Evropští majitelé obsahů by měli být podporováni v digitalizaci a vytváření sítě katalogů, včetně archivů a filmového dědictví.
(34) Podpora rozvoje, distribuce a propagace by měla vzít v úvahu strukturální cíle, jako jsou například rozvíjení potenciálu v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově či zeměpisně omezených oblastech nebo rozvoj nezávislého evropského produkčního odvětví, zejména malých a středních podniků.
(35) Přidružené země střední a východní Evropy, Kypr, Malta, Turecko a ty země ESVO, které jsou stranami Dohody EHP, jsou pokládány za možné účastníky programů Společenství na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s postupy dohodnutými s těmito zeměmi.
(36) Ostatní evropské země, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraničním televizním vysílání, jsou nedílnou součástí evropské audiovizuální oblasti, a měly by tedy být oprávněny k účasti na tomto programu na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Tyto země by měly být schopné, pokud si tak přejí s ohledem na rozpočtové otázky nebo na priority jejich audiovizuálního průmyslu, účastnit se programu a těžit z něj v rámci omezené spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření, na kterých se zúčastněné strany dohodnou.
(37) Otevření programu evropským třetím zemím podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s předpisy Společenství, zejména se směrnicí Rady 89/552/EHS.
(38) Spolupráce s mimoevropskými třetími zeměmi rozvíjená na základě vzájemných a vyvážených zájmů může umožnit evropskému audiovizuálnímu průmyslu získat specifickou hodnotu v oblasti propagace, přístupu na trh, distribuce, šíření a využívání evropských děl v těchto zemích. Zahrnutí třetích zemí zvýší míru povědomí o kulturní rozmanitosti Evropy a podpoří rozšíření společných demokratických hodnot. Tato spolupráce by měla být rozvíjena na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření založených na dohodách mezi zúčastněnými stranami.
(39) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [9] je zahrnuta do tohoto rozhodnutí po celou dobu trvání programu, aniž tím jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES.
(40) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení a cíle programu
1. Zavádí se program na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl uvnitř a vně Společenství (dále jen "program") na dobu od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005 s cílem posílit evropský audiovizuální průmysl.
2. Cíle programu jsou
a) zlepšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví, včetně malých a středních podniků, na evropském a mezinárodním trhu podporou rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl, se zřetelem k rozvoji nových technologií;
b) posílení odvětví, která pomáhají zlepšit nadnárodní pohyb evropských děl;
c) respektování a propagace jazykové a kulturní rozmanitosti v Evropě;
d) zhodnocování evropského audiovizuálního dědictví, zvláště digitalizací a vytvořením sítě;
e) rozvoj audiovizuálního odvětví v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově nebo zeměpisně omezených oblastech a posílení vytváření sítě a mezinárodní spolupráce mezi malými a středními podniky;
f) šíření nových typů audiovizuálního obsahu užitím nových technologií.
Tyto cíle jsou uskutečňovány v souladu s podrobnými opatřeními uvedenými v příloze.
Článek 2
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje jsou
a) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů (hrané filmy pro kino nebo televizi, tvůrčí dokumenty, animované filmy pro televizi nebo kino, díla využívající audiovizuální a filmové dědictví) předkládaných nezávislými podniky, zejména malými a středními, určených na evropský a mezinárodní trh;
b) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů, které využívají nových tvůrčích a výrobních technik a technik šíření.
Článek 3
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření jsou
a) posílit evropské distribuční odvětví v oblasti filmu podporou distributorů k investicím do tvorby, nákupu, obchodování a propagace zahraničních evropských filmů;
b) podporovat větší nadnárodní šíření zahraničních evropských filmů na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím iniciativ ve prospěch jejich distribuce a promítání v kinech, mimo jiné podporou koordinace obchodních strategií;
c) posílit distribuční odvětví evropských děl na médiích určených k soukromému užívání podporou distributorů k investicím do digitální technologie a do propagace zahraničních evropských děl;
d) podporovat oběh, ve Společenství a mimo něj, evropských televizních programů vyrobených nezávislými společnostmi podporou spolupráce mezi provozovateli vysílání na jedné straně a nezávislými evropskými distributory a producenty na straně druhé;
e) podporovat vytváření katalogů evropských děl v digitálním formátu určených pro využívání novými médii;
f) podporovat jazykovou rozmanitost evropských audiovizuálních a filmových děl.
Článek 4
Specifické cíle programu v oblasti propagace a přístupu na trh
V oblasti propagace a přístupu na trh program směřuje k
a) usnadňování a podpoře propagace a pohybu evropských audiovizuálních a filmových děl na obchodních výstavách, veletrzích a audiovizuálních festivalech v Evropě a ve světě, protože takové akce mohou hrát významnou roli při propagaci evropských děl a při vytváření sítě odborníků;
b) podporou vytváření sítě evropských provozovatelů podporováním společných činností na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím vnitrostátních veřejných nebo soukromých zařízení pro propagaci.
Článek 5
Financování
1. Příjemci podpory Společenství nesou podstatnou část financování, které může zahrnovat jakékoli veřejné financování. Financování Společenstvím nepřesáhne 50 % nákladů na daná opatření. V případech výslovně uvedených v příloze však tato částka může dosáhnout 60 % nákladů na daná opatření.
2. finanční referenční částka pro provádění programu na období uvedené v čl. 1 odst. 1 činí 350 milionů EUR. Rozdělení uvedené částky podle odvětví je vymezeno v bodě 1.5 přílohy. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
3. Aniž jsou dotčeny dohody a smlouvy, jichž je Společenství smluvní stranou, musí být podniky, které jsou příjemci programu, vlastněny a nadále být vlastněny, ať přímo nebo většinovou účastí, členskými státy nebo státními příslušníky členských států.
Článek 6
Finanční podpora
Finanční podpora v rámci programu může být poskytnuta formou podmíněně vratných záloh nebo dotací vymezených v příloze. Splátky z opatření prováděných v rámci programu společně se splátkami z opatření prováděných v rámci programu MEDIA (1991 - 1995) a programu MEDIA II (1996-2000) jsou přidělovány na potřeby programu MEDIA Plus.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se níže uvedených záležitostí budou přijata řídícím postupem stanoveným v čl. 8 odst. 2:
a) obecné zásady pro všechna opatření popsaná v příloze;
b) obsah výzev k podávání návrhů, vymezení kritérií a postupů pro výběr projektů;
c) otázky týkající se každoročního vnitřního rozdělení programových zdrojů, včetně rozdělení mezi opatřeními v odvětvích rozvoje, propagace a distribuce;
d) opatření pro sledování a hodnocení akcí;
e) jakýkoli návrh na přidělení prostředků Společenství nad 200000 EUR v případě rozvoje nebo 300000 EUR v případě distribuce a 200000 EUR na příjemce a na rok v případě propagace. Tyto meze může Komise přezkoumat na základě zkušenosti;
f) výběr pilotních projektů stanovených v článku 10.
2. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se všech ostatních záležitostí budou přijata poradním postupem stanoveným v čl. 8 odst. 3. Tento postup se použije také při konečném výběru úřadů technické pomoci.
3. Technická pomoc se řídí ustanoveními přijatými na základě finančního nařízení.
4. Komise pravidelně a včas informuje Evropský parlament a Radu o provádění tohoto rozhodnutí, především o využití dostupných prostředků.
Článek 8
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 9
Soudržnost a doplňkovost
1. Při provádění programu Komise v těsné spolupráci s členskými státy zajistí obecnou soudržnost a doplňkovost s ostatními politikami, programy a akcemi Společenství, které se týkají audiovizuální oblasti.
2. Komise zajistí koordinaci mezi tímto programem a dalšími programy a akcemi v audiovizuální oblasti prováděnými na základě spolupráce Společenství s třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi.
Článek 10
Pilotní projekty
1. po celou dobu trvání programu jsou prováděny pilotní projekty zaměřené na zlepšení přístupu k evropskému audiovizuálnímu obsahu a na využívání příležitostí vyplývajících z rozvoje a zavádění nových a inovačních technologií, včetně digitalizace a nových metod šíření.
2. Při výběru prováděných pilotních projektů se Komise poradí s technickými konzultačními skupinami složenými z odborníků určených členskými státy. Seznam možných projektů je pravidelně předkládán výboru postupem podle čl. 8 odst. 2.
Článek 11
Otevření programu pro třetí země
1. Program je otevřen účasti přidružených zemí střední a východní Evropy za podmínek stanovených v dohodách o přidružení nebo v dodatkových protokolech týkajících se účasti na programech Společenství uzavřených nebo připravovaných k uzavření s těmito zeměmi.
2. Program je otevřen účasti Kypru, Malty, Turecka a těch zemí ESVO, které jsou členy Dohody o EHP na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou s těmito zeměmi dohodnuty.
3. Program je otevřen účasti zemí, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraniční televizi, jiných než těch, které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s podmínkami, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami.
4. Otevření programu pro evropské třetí země uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s právními předpisy Společenství, včetně čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady 89/552/EHS.
5. Program je otevřen pro spolupráci s dalšími třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků a specifických úprav, včetně finanční spoluúčasti v rámci dohodnutých postupů, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Evropské třetí země uvedené v odstavci 3, které si nepřejí plnou účast v programu, se mohou zapojit do spolupráce za podmínek stanovených v tomto odstavci.
Článek 12
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto rozhodnutí podléhala hodnocení předem a sledování a následnému hodnocení ve snaze zajistit přístupnost programu a jeho průhlednost.
2. Po ukončení projektů vyhodnotí Komise způsob, jakým byly uskutečněny, a dopad jejich provedení s cílem posoudit, zda byly dosaženy původní cíle.
3. Komise přednese věc Výboru pro média a poté předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru hodnotící zprávu o vlivu a účinnosti programu na základě výsledků získaných po dvou letech jeho provádění. Tato zpráva je popřípadě doprovázena návrhy změn.
4. Po ukončení programu Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru podrobnou zprávu o provedení a výsledcích programu.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2001.
V Bruselu dne 20. prosince 2000.