Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76
ze dne 29. června 1976,
kterým se stanoví pracovní řád zaměstnanců Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek [1], a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se zaměstnanců této nadace má přijmout Rada na návrh Komise,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Tento pracovní řád se vztahuje na
- ředitele nadace a jeho náměstka,
- zaměstnance nadace,
- místní zaměstnance nadace.
2. Pro účely tohoto pracovního řádu se zaměstnanci nadace rozumějí zaměstnanci na pracovních místech, která jsou zahrnutá do rozpočtu nadace.
3. Pro účely tohoto pracovního řádu se místními zaměstnanci rozumějí zaměstnanci, přijatí podle místních zvyklostí na manuální práci nebo na pomocné práce na pracovních místech nezahrnutých do plánu pracovních míst připojeného k rozpočtu nadace a placených z celkových položek uvedených za tímto účelem v rozpočtu.
4. Ředitel jmenovaný Komisí Evropských společenství obsadí pracovní místo zahrnuté do plánu pracovních míst připojeného k rozpočtu nadace za účelem výkonu povinností stanovených v článku 9 nařízení (EHS) č. 1365/75.
Náměstek ředitele jmenovaný Komisí Evropských společenství obsadí pracovní místo zahrnuté do plánu pracovních míst připojeného k rozpočtu nadace, aby pomáhal řediteli a zastupoval jej v případě jeho nepřítomnosti nebo nemůže-li z jiných důvodů plnit své povinnosti.
5. Ředitel je oprávněn uzavírat pracovní smlouvy se zaměstnanci uvedenými v odstavcích 2 a 3.
Předseda správní rady nadace je oprávněn podepisovat pracovní smlouvy spolu s ředitelem a se náměstkem ředitele.
HLAVA II
ZAMĚSTNANCI NADACE
KAPITOLA 1
Článek 2
Zaměstnanci mohou být přijímáni na dobu určitou nebo neurčitou.
Smlouvy na dobu určitou nesmějí být uzavírány na dobu delší než pět let a mohou být prodlouženy.
Článek 3
Zaměstnanec nesmí být v souladu s touto hlavou přijat z jiného důvodu než k obsazení uvolněného pracovního místa zahrnutého do plánu pracovních míst připojeného k rozpočtu nadace. Každé volné pracovní místo, které má být obsazeno, je vhodným způsobem zveřejněno. Způsob zveřejnění stanoví správní rada.
Článek 4
Zaměstnanci se dělí do čtyř kategorií, dále rozdělených na platové třídy podle jimi zastávaných funkcí.
Zaměstnanci se dělí podle své kvalifikace a zkušeností.
Následující tabulka uvádí odpovídající platovou třídu pro každý typ funkce:
Kategorie | Platová třída | Typ funkce |
A | A 5 | Hlavní správce |
A 6 | Správce |
A 7 |
A 8 | Pomocný správce |
B | B 1 | Hlavní asistent |
B 3 | Asistent |
B 5 | Zástupce asistenta |
C | C 1 | Vedoucí tajemník |
Vedoucí administrativní pracovník |
C 2 | Sekretář/stenograf Administrativní pracovník |
C 3 |
C 5 | Písař na psacím stroji |
Zástupce administrativního pracovníka |
D | D 2 | Kvalifikovaný zaměstnanec |
D 4 | Nekvalifikovaný zaměstnanec |
Na základě této tabulky a v dohodě s Komisí Evropských společenství vymezí správní rada povinnosti a pravomoci pro každý typ funkce.
Článek 5
Pracovní smlouva zaměstnance musí stanovit jeho platovou třídu a stupeň.
Zaměstnanec je zařazen do prvního stupně ve své platové třídě. Ředitel však může zaměstnanci s přihlédnutím k jeho vzdělání a specifickým odborným zkušenostem přiznat vyšší stupeň v jeho platové třídě. To nesmí přesáhnout dobu 48 měsíců.
Ke jmenování zaměstnance na pracovní místo ve vyšší platové třídě, než do které byl přijat, musí být sepsán dodatek k jeho pracovní smlouvě.
Článek 6
1. Zřizuje se výbor zaměstnanců, který vykonává povinnosti, jež jsou mu přiděleny tímto pracovním řádem.
2. Složení a podrobnosti činnosti tohoto orgánu stanoví správní rada nadace v souladu s přílohou I.
3. Výbor zaměstnanců zastupuje zájmy zaměstnanců vůči nadaci a udržuje trvalý kontakt mezi nadací a zaměstnanci. Vytvořením cesty pro svobodné vyjádření stanoviska zaměstnanců přispívá k hladkému provozu nadace.
Výbor zpraví ředitele o všech potížích, které mají obecné důsledky pro výklad a uplatňování tohoto pracovního řádu. Výbor může být konzultován ke všem potížím tohoto druhu.
Výbor podává řediteli podněty týkající se organizace a fungování služeb a návrhy na zlepšení pracovních podmínek zaměstnanců nebo obecných životních podmínek.
4. Právo volit a být volen ve volbách do výboru zaměstnanců má každý řádný zaměstnanec se smlouvou na dobu delší než jeden rok nebo na dobu neurčitou.
Právo volit má také řádný zaměstnanec se smlouvou na dobu kratší než jeden rok, byl-li nadací zaměstnán nejméně šest měsíců.
KAPITOLA 2
Práva a povinnosti
Článek 7
Zaměstnanci vykonávají své povinnosti a při svém jednání se řídí výhradně zájmy nadace; nevyhledávají ani nepřijímají pokyny či příkazy od žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo nadaci.
Bez souhlasu ředitele nesmějí zaměstnanci od žádné vlády či z jiného zdroje mimo nadaci přijmout žádný titul, vyznamenání, prospěch, dar nebo platbu jakéhokoli druhu, s výjimkou platby za služby poskytnuté ještě před zaměstnáním u nadace nebo služby poskytnuté během volna z důvodu výkonu základní vojenské služby nebo jiné služby pro stát a v souvislosti s takovou službou.
Článek 8
Zaměstnanci se zdrží jakéhokoli jednání, zejména jakéhokoli veřejného projevu názorů, které může vrhnout špatné světlo na jejich postavení.
Zaměstnanci nesmějí vykonávat žádnou vedlejší činnost, ať již výdělečnou, či nikoli.
Článek 9
Vykonává-li manžel (manželka) zaměstnance výdělečnou činnost, uvědomí o tom zaměstnanec ředitele.
Ukáže-li se povaha této činnosti neslučitelná s činností zaměstnance a nemůže-li zaměstnanec slíbit, že tato činnost skončí ve stanovené době, rozhodne ředitel, zda má zaměstnanec na svém místě setrvat.
Článek 10
Má-li zaměstnanec při výkonu svých povinností rozhodnout v záležitosti, na jejímž projednání nebo výsledku má osobní zájem, který by mohl být na újmu jeho nezávislosti, uvědomí o tom ředitele.
Článek 11
Zaměstnanec kandidující v parlamentních volbách si podá žádost o neplacené pracovní volno na dobu nepřesahující tři měsíce.
Ředitel zváží případ každého zaměstnance takto zvoleného. S ohledem na důležitost postavení, do kterého byl zaměstnanec zvolen, a na povinnosti z toho plynoucí ředitel rozhodne, zda tento zaměstnanec zůstane v činné službě nebo zda musí požádat o neplacené pracovní volno. V takovém případě je poskytnuto neplacené pracovní volno na dobu, na kterou byl zvolen.
Článek 12
Po skončení pracovního poměru s nadací je zaměstnanec i nadále povinen chovat se poctivě a uvážlivě, pokud jde o přijímání nějakých funkcí nebo výhod.
Článek 13
Zaměstnanci jsou povinni zachovávat nejpřísnější mlčenlivost o všech skutečnostech a informacích, o kterých se dozvědí při výkonu svých povinností nebo v souvislosti s nimi; žádným způsobem neinformují neoprávněnou osobu o dokumentech nebo jí nesdělí informace, které ještě nebyly zveřejněny. Tato povinnost trvá i po skončení zaměstnání.
Bez souhlasu ředitele nesmí zaměstnanec ani sám, ani s nikým jiným zveřejnit nebo způsobit zveřejnění jakékoli záležitosti týkající se činnosti nadace. Udělení souhlasu je možné odmítnout, pouze pokud navrhované zveřejnění může poškodit zájmy nadace.
Článek 14
Veškerá práva vztahující se k pracím vykonaným zaměstnanci v rámci jejich funkcí jsou majetkem nadace.
Článek 15
Zaměstnanci nesmějí bez souhlasu ředitele za žádných okolností prozradit během soudního řízení jakékoli informace, které získali v rámci svých funkcí. Udělení souhlasu může být odmítnuto, pouze pokud to vyžadují zájmy nadace a pokud by odmítnutí nemělo pro dotyčného zaměstnance trestní důsledky. Tato povinnost zaměstnanců trvá i po skončení zaměstnání.
První pododstavec se nevztahuje na zaměstnance nebo bývalé zaměstnance vypovídající před Soudním dvorem Evropských společenství ve věci zaměstnanců nebo bývalých zaměstnanců nadace.
Článek 16
Zaměstnanci jsou povinni mít bydliště buď v místě, kde jsou zaměstnáni, nebo ne dále od tohoto místa, než je slučitelné s řádným výkonem jejich funkcí.
Článek 17
Bez ohledu na své služební postavení je zaměstnanec povinen pomáhat a poskytovat rady svým nadřízeným; odpovídá za plnění úkolů, které jsou mu uloženy.
Zaměstnanec pověřený vedením služby odpovídá svým nadřízeným za výkon pravomoci, která mu je udělena, a za provádění jejich pokynů. Odpovědnost jeho podřízených jej v žádném případě nezbavuje vlastní odpovědnosti.
Zaměstnanec, který obdrží pokyny, které považuje za nesprávné nebo způsobilé vyvolat vážné obtíže, o tom uvědomí svého přímého nadřízeného, je-li to nezbytné písemně. Potvrdí-li mu jeho nadřízený tyto pokyny písemně, je zaměstnanec povinen je provést, pokud nepředstavují porušení trestního zákona.
Článek 18
Na zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil jakoukoli škodu, kterou nadaci způsobí vážným porušením povinností během výkonu jeho funkce nebo v souvislosti s ním.
Ředitel vydá odůvodněné rozhodnutí v souladu s postupem stanoveným pro případy porušení pracovní kázně.
Soudní dvůr Evropských společenství má plnou soudní pravomoc pro rozhodování sporů vzniklých na základě tohoto ustanovení.
Článek 19
Výsady a imunity užívané zaměstnanci se udělují výlučně v zájmu nadace. S výhradou ustanovení Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství nejsou zaměstnanci osvobozeni ani od plnění svých soukromých povinností, ani od dodržování zákonů a policejních předpisů.
Článek 20
Nadace poskytne pomoc každému zaměstnanci, zejména v postupu proti původci výhrůžek, urážek, pomluv nebo jiných útoků na jeho osobu nebo jeho majetek, kterým jsou zaměstnanec nebo jeho rodinní příslušníci vystaveni z důvodu jeho postavení nebo funkcí.
Nadace poskytne zaměstnanci náhradu škody, kterou v takovém případě utrpěl, pokud ji zaměstnanec buď úmyslně, nebo hrubou nedbalostí sám nezavinil a nemohl dosáhnout náhrady škody od osoby, která ji způsobila.
Napomáhá dalšímu odbornému vzdělávání zaměstnance, pokud je slučitelné s řádným fungováním služby a je v souladu s jejími vlastními zájmy.
Článek 21
Zaměstnanci mají právo sdružovat se; zejména mohou být členy odborů nebo zaměstnaneckých sdružení.
Článek 22
Zaměstnanci mohou předkládat své požadavky řediteli.
Všechna rozhodnutí týkající se určitého jednotlivce, která jsou přijímána v rámci tohoto pracovního řádu, musí být neprodleně písemně sdělena dotyčnému zaměstnanci. Každé pro zaměstnance nepříznivé rozhodnutí musí obsahovat důvody, na kterých je založeno.
Zvláštní rozhodnutí týkající se služebního postavení zaměstnance se neprodleně vyvěsí v prostorách nadace.
KAPITOLA 3
Podmínky přijetí
Článek 23
1. Přijímání zaměstnanců má za cíl zabezpečit pro nadaci služby osob s nejvyšší úrovní schopností, výkonnosti a bezúhonnosti, vybíraných na nejširší zeměpisné základně ze státních příslušníků všech členských států Evropských společenství.
Zaměstnanci jsou vybíráni bez ohledu na rasu, víru či pohlaví.
Žádná pracovní místa nejsou přednostně vyhrazena pro státní příslušníky určitého členského státu.
2. Zaměstnanec může být přijat pouze za předpokladu, že
a) je státním příslušníkem některého z členských států Evropských společenství, pokud mu nebyla povolena správní radou výjimka, a požívá všech občanských práv;
b) splnil všechny závazky, které jsou mu uloženy právními předpisy o základní vojenské službě;
c) předloží záruky bezúhonnosti vyžadované pro výkon jeho funkce;
d) je fyzicky schopen plnit svou funkci a
e) prokáže důkladnou znalost jednoho z jazyků Evropských společenství a dostatečnou znalost jiného jazyka Společenství, která je nezbytná pro výkon jeho funkce.
Článek 24
Před přijetím se zaměstnanec podrobí vyšetření u praktického lékaře určeného nadací, aby se nadace ujistila, že zaměstnanec splňuje podmínky čl. 23 odst. 2 písm. d).
Článek 25
Nadace může od zaměstnance požadovat sjednání zkušební doby, a to nejdéle na šest měsíců.
Uplynutím zkušební doby končí pracovní poměr zaměstnance, který neprokázal odpovídající pracovní výsledky. V takovém případě obdrží zaměstnanec náhradu ve výši jedné třetiny svého základního platu za každý ukončený měsíc práce ve zkušební době.
KAPITOLA 4
Pracovní podmínky
Článek 26
Zaměstnanci v činné službě jsou nadaci kdykoli k dispozici.
Běžný pracovní týden však nepřekročí 42 pracovních hodin, přičemž denní pracovní dobu stanoví ředitel.
Článek 27
Od zaměstnanců nesmí být požadována práce přesčas, s výjimkou naléhavých případů nebo mimořádného množství práce; práce v noci a jakákoli práce o nedělích a o svátcích je povolena pouze v souladu s postupem stanoveným ředitelem. Celkový objem práce přesčas nesmí přesáhnout 150 hodin během šesti měsíců.
Zaměstnanci kategorie A nebo B nemají nárok na náhradní volno nebo na odměnu za práci přesčas.
Za podmínek stanovených v příloze II mají zaměstnanci kategorií C a D nárok na náhradní volno za práci přesčas nebo na její proplacení, pokud služební důvody neumožňují udělení náhradního volna během měsíce následujícího po tom, ve kterém byla práce přesčas vykonána.
Článek 28
V souladu s pravidly stanovenými správní radou v dohodě s Komisí Evropských společenství a po konzultaci s výborem zaměstnanců mají zaměstnanci nárok na dovolenou za kalendářní rok v rozsahu nejméně dvaceti čtyř pracovních dnů, nejvíce však třiceti pracovních dnů v jednom kalendářním roce.
Mimo tuto dovolenou za kalendářní rok může být zaměstnanci na žádost poskytnuto výjimečně mimořádné volno. Pravidla týkající se takového volna jsou stanovena v příloze III.
Článek 29
Těhotné ženy mají po předložení lékařského potvrzení, mimo nároku na dovolenou podle článku 28, navíc nárok na dovolenou začínající šest týdnů před předpokládaným datem porodu uvedeným v lékařském potvrzení a končící osm týdnů po porodu; tato dovolená nesmí být kratší než čtrnáct týdnů.
Článek 30
1. Zaměstnanec, který předloží potvrzení o pracovní neschopnosti v důsledku nemoci nebo úrazu, má automaticky nárok na placené volno z důvodu nemoci.
Zaměstnanec uvědomí nadaci o své pracovní neschopnosti ihned, jakmile je to možné, zároveň sdělí svou současnou adresu a v případě neschopnosti delší než tři dny předloží lékařské potvrzení. Zaměstnanec může být vyzván, aby se podrobil lékařskému vyšetření, které zařídí nadace.
Přesáhne-li součet nejvýše třídenních nepřítomností zaměstnance v důsledku nemoci v období 12 měsíců 12 dnů, rozhodne ředitel na radu praktického lékaře určeného nadací po konzultaci s praktickým lékařem určeným zaměstnancem.
Placené volno z důvodu nemoci však nesmí přesáhnout dobu odpracovanou zaměstnancem, která nesmí být v žádném případě kratší než jeden měsíc. Toto volno nesmí přesáhnout dobu trvání jeho pracovního poměru.
Po uplynutí těchto lhůt je zaměstnanec, pokud neskončil jeho pracovní poměr, ačkoli je nadále v pracovní neschopnosti, převeden na neplacené volno.
Pokud však u zaměstnance vznikne nemoc z povolání nebo utrpí úraz při výkonu svých pracovních povinností, náleží mu nadále plná odměna za práci po celou dobu jeho pracovní neschopnosti až do doby, kdy jsou mu přiznány dávky stanovené za tímto účelem vnitrostátními právními předpisy, které jsou použitelné na základě článku 38.
2. Každoročně se zaměstnanci podrobí lékařskému kontrolnímu vyšetření u praktického lékaře určeného nadací nebo u praktického lékaře podle své volby.
Nadace uhradí odměnu pro zvoleného lékaře až do výše stanovené správní radou.
Článek 31
Kromě případů nemoci nebo úrazu nesmí být zaměstnanec nepřítomen bez předchozího souhlasu přímého nadřízeného. Aniž jsou dotčena jakákoli disciplinární opatření, která mohou být použitelná, může být o jakoukoli nepovolenou nepřítomnost, která byla řádně zjištěna, dotyčnému zaměstnanci zkrácena jeho dovolená za kalendářní rok. V případě, že zaměstnanec již dovolenou za kalendářní rok vyčerpal, ztrácí nárok na část odměny za práci za odpovídající dobu.
Chce-li zaměstnanec strávit volno z důvodů nemoci jinde než v místě svého zaměstnání, musí získat předchozí souhlas ředitele.
Článek 32
V dohodě s Komisí Evropských společenství a po konzultaci s výborem zaměstnanců sestaví správní rada přehled všech svátků.
Článek 33
Za výjimečných okolností a z naléhavých osobních důvodů může být zaměstnanci na jeho žádost poskytnuto neplacené volno. Ředitel stanoví délku tohoto volna, které nepřesáhne čtvrtinu doby, kterou dotyčný zaměstnanec doposud odpracoval, nebo tři měsíce podle toho, která doba je kratší.
Doba volna poskytnutého podle prvního pododstavce se pro účely použití čl. 35 druhého pododstavce nepočítá.
Článek 34
Zaměstnanec povolaný k výkonu základní vojenské služby je převeden na placené volno na dobu rovnající se jím odpracované době, nejdéle však na dobu tří měsíců. Po uplynutí této doby obdrží zaměstnanec po zbývající dobu základní vojenské služby, avšak nejvýše po polovinu doby jím odpracované, náhradu ve výši jedné třetiny svého základního platu. Po uplynutí této další doby je zaměstnanec převeden na neplacené volno.
Platby poskytnuté podle předcházejícího odstavce se snižují o služné, které dotyčný zaměstnanec obdrží během základní vojenské služby.
KAPITOLA 5
Odměny a náhrada výdajů
Článek 35
V souladu s přílohou IV má zaměstnanec nárok na odměnu odpovídající jeho platové třídě a stupni.
Zaměstnanec, který byl v prvním stupni své platové třídy po dobu dvou let, postupuje automaticky do dalšího stupně této platové třídy.
Článek 36
V případě úmrtí zaměstnance obdrží pozůstalý manžel (manželka) nebo vyživované děti celkovou odměnu zemřelého zaměstnance za dobu do konce třetího měsíce po měsíci, kdy k úmrtí došlo.
Článek 37
Za podmínek stanovených v příloze IV má zaměstnanec nárok na náhradu výdajů souvisejících s jeho přijetím do pracovního poměru nebo s jeho skončením a na náhradu výdajů vzniklých během výkonu jeho funkce nebo v souvislosti s nimi.
KAPITOLA 6
Dávky sociálního zabezpečení
Článek 38
1. Zaměstnanci podléhají právní úpravě sociálního zabezpečení platné v členském státě, ve kterém jsou zaměstnáni, aby bylo zajištěno jejich pojištění proti nemoci, úrazu, invaliditě a úmrtí, a umožněna účast na tvorbě starobního důchodu.
Zaměstnanci si však mohou zvolit mezi právními předpisy výše uvedeného členského státu, právními předpisy členského státu, kterým naposledy podléhali, nebo právními předpisy členského státu, jehož jsou státními příslušníky, pokud jde o jiná ustanovení než ta, která se vztahují na rodinné přídavky, jejichž přiznávání je upraveno v příloze IV. Tuto volbu mohou uplatnit pouze jednou za šest měsíců ode dne uzavření pracovní smlouvy nebo ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost a je účinná dnem nástupu do zaměstnání.
Nadace platí za zaměstnance příspěvky požadované použitelnými právními předpisy, pokud je zaměstnanec zapojen do systému povinného sociálního zabezpečení, nebo dvě třetiny zaměstnancových příspěvků, pokud je zaměstnanec dobrovolně zapojen do vnitrostátního systému sociálního zabezpečení, do kterého patřil před nastoupením služby v nadaci, nebo se dobrovolně zapojí do vnitrostátního systému sociálního zabezpečení.
2. Pokud není možné použít odstavec 1, jsou zaměstnanci pojištěni na náklady nadace pro případ nemoci, úrazu, invalidity a úmrtí a pro poskytování starobního důchodu až do výše dvoutřetinového podílu určeného v odstavci 1. Správní rada stanoví po konzultaci s výborem zaměstnanců podrobnosti uplatňování tohoto ustanovení.
Článek 39
1. Při narození dítěte obdrží zaměstnanec příspěvek ve výši 7000 BEF.
2. Příspěvek stanovený v odstavci 1 se vyplácí i v případě ukončení těhotenství po alespoň sedmi měsících.
3. Zaměstnanec, který obdrží příspěvek při narození dítěte, ohlásí jakékoli příspěvky stejné povahy, které on nebo jeho manžel (manželka) obdrží na stejné dítě z jiných zdrojů; tyto příspěvky se odečtou od příspěvku výše uvedeného. Jsou-li otec i matka zaměstnanci nadace, obdrží příspěvek pouze matka.
Článek 40
V případě úmrtí zaměstnance hradí nadace náklady spojené s převozem těla zesnulého do jeho místa původu.
Článek 41
Dostane-li se zaměstnanec do zvláště obtížné situace, mimo jiné důsledkem vážné nebo dlouhé nemoci nebo z rodinných důvodů, může obdržet dar, půjčku nebo zálohu.
Předchozí pododstavec se použije obdobně na bývalého zaměstnance po skončení pracovního poměru, pokud je neschopen práce následkem vážné nebo dlouhé nemoci, která vznikla během jeho zaměstnání, nebo úrazu, který utrpěl během svého zaměstnání, a pokud prokáže, že se na takovou nemoc nebo úraz nevztahuje jiný systém sociálního zabezpečení.
KAPITOLA 7
Vrácení přeplatků
Článek 42
Jakýkoli přeplatek musí být vrácen, jestliže si byl příjemce vědom, že k jeho vyplacení nebyl žádný právní důvod, nebo jestliže byl přeplatek tak zřejmý, že si ho musel být vědom.
KAPITOLA 8
Opravné prostředky
Článek 43
1. Každá osoba, na kterou se vztahuje tento pracovní řád, může předložit řediteli žádost, aby vydal v její věci rozhodnutí. Ředitel sdělí dotyčné osobě své odůvodněné rozhodnutí do čtyř měsíců ode dne podání žádosti. Neobdrží-li žadatel do konce této lhůty žádnou odpověď na žádost, má se za to, že rozhodnutí je zamítavé, proti čemuž lze podat stížnost v souladu s odstavcem 2.
2. Každá osoba, na kterou se vztahuje tento pracovní řád, může správní radě podat stížnost proti pro ni nepříznivému opatření, pokud ředitel rozhodl nebo pokud nepřijal opatření předepsané pracovním řádem. Stížnost musí být podána do tří měsíců. Tato lhůta počíná běžet
- dnem oznámení rozhodnutí dotyčné osobě, ale v žádném případě ne později než ode dne, kdy se o rozhodnutí dozvěděla, dotýká-li se opatření jednotlivé osoby; dotýká-li se však opatření nepříznivě také další osoby, počíná lhůta pro tuto další osobu běžet ode dne, kdy se o tomto rozhodnutí dozví, ale v žádném případě ne později než ode dne zveřejnění,
- dnem uplynutí lhůty předepsané pro odpověď, pokud se stížnost týká mlčky zamítnuté žádosti ve smyslu odstavce 1.
Správní rada oznámí dotyčné osobě své odůvodněné rozhodnutí do 4 měsíců ode dne podání stížnosti. Neobdrží-li dotyčná osoba odpověď na svou stížnost v této lhůtě, má se za to, že stížnost byla zamítnuta, proti čemuž lze podat odvolání podle článku 44.
3. Žádost nebo stížnost zaměstnance se předkládá prostřednictvím jeho přímého nadřízeného s výjimkou, kdy se stížnost týká tohoto nadřízeného; v takovém případě může být stížnost předložena přímo dalšímu bezprostředně nadřízenému.
Článek 44
1. Soudní dvůr Evropských společenství je příslušný k rozhodování jakýchkoli sporů mezi nadací a kteroukoli osobou, na kterou se vztahuje tento pracovní řád, pokud se týkají právnosti pro takovou osobu nepříznivého opatření ve smyslu čl. 43 odst. 2. Ve sporech finanční povahy má Soudní dvůr neomezenou soudní pravomoc.
2. Odvolání k Soudnímu dvoru Evropských společenství je přípustné, pouze pokud
- byla stížnost předtím předložena správní radě na základě čl. 43 odst. 2 ve lhůtě v něm předepsané,
- a stížnost byla výslovně nebo mlčky zamítnuta.
3. Odvolání podle odstavce 2 musí být podáno ve lhůtě tří měsíců. Tato lhůta běží:
- ode dne oznámení rozhodnutí o stížnosti,
- ode dne uplynutí lhůty předepsané pro odpověď, pokud se odvolání týká mlčky učiněného rozhodnutí o zamítnutí stížnosti podané na základě čl. 43 odst. 2; je-li však stížnost zamítnuta výslovným rozhodnutím po rozhodnutí učiněném mlčky, ale před uplynutím lhůty pro podání odvolání, začíná lhůta pro podání odvolání běžet znovu.
4. Odchylně od článku 2 může dotyčná osoba po předložení stížnosti správní radě na základě čl. 43 odst. 2 přímo podat odvolání k Soudnímu dvoru za předpokladu, že je k tomuto odvolání přiložena žádost o odklad výkonu napadeného opatření nebo o přijetí předběžných opatření. V tom případě se hlavní řízení u Soudního dvora přeruší až do doby, kdy je stížnost výslovně nebo mlčky zamítnuta.
5. Odvolání podaná na základě tohoto článku se vyšetřují a rozhodují v souladu s jednacím řádem Soudního dvora Evropských společenství.
KAPITOLA 9
Skončení pracovního poměru
Článek 45
Kromě případu úmrtí zaměstnance končí pracovní poměr:
1. u smluv na dobu určitou:
a) dnem stanoveným v pracovní smlouvě;
b) uplynutím výpovědní doby stanovené v pracovní smlouvě, pokud smlouva obsahuje doložku umožňující zaměstnanci nebo nadaci skončit pracovní poměr dříve; výpovědní doba nesmí být delší než tři měsíce;
c) na konci měsíce, ve kterém zaměstnanec dosáhne věku 65 let.
Ukončí-li pracovní poměr nadace, má zaměstnanec nárok na odstupné ve výši jedné třetiny svého základního platu za období mezi dnem, kdy jeho pracovní povinnosti končí, a dnem uplynutí pracovní smlouvy;
2. u smluv na dobu neurčitou:
a) uplynutím výpovědní doby uvedené v pracovní smlouvě; výpovědní doba nesmí být kratší než dva dny za každý ukončený měsíc služby, nesmí však být kratší než 15 dnů a delší než tři měsíce. Avšak výpovědní doba nesmí začít běžet během mateřské dovolené nebo volna z důvodu nemoci, pokud volno z důvodu nemoci nepřesáhne tři měsíce. Mimoto se výpovědní doba odkládá během dovolené za kalendářní rok s výhradou výše uvedeného omezení;
b) na konci měsíce, ve kterém zaměstnanec dosáhl věku 65 let.
Článek 46
Pracovní poměr na dobu určitou nebo neurčitou:
1. ukončí nadace bez výpovědi, je-li zaměstnanec povolán do základní vojenské služby;
2. může nadace ukončit bez výpovědi
a) po uplynutí zkušební doby v souladu s čl. 25 druhým pododstavcem;
b) aniž je dotčen článek 11, je-li zaměstnanec zvolen do veřejné funkce a ředitel považuje tuto funkci za neslučitelnou s výkonem jeho běžných povinností v nadaci;
c) přestane-li zaměstnanec splňovat požadavky čl. 23 odst. 2 písm. a) a d);
d) není-li zaměstnanec po skončení volna z důvodů nemoci schopen pokračovat v plnění svých povinností, jak je stanoveno v článku 30. V takovém případě obdrží zaměstnanec náhradu ve výši svého základního platu včetně rodinných přídavků za dva dny každého ukončeného měsíce služby.
Článek 47
1. Pracovní poměr může být skončen bez výpovědi z disciplinárních důvodů, v případě závažného porušení povinností zaměstnancem, úmyslného nebo nedbalostního. Ředitel vydá odůvodněné rozhodnutí poté, co měl zaměstnanec příležitost předložit svoji obhajobu.
2. V těchto případech může ředitel rozhodnout o částečném nebo úplném odnětí příspěvků na znovuusídlení stanovených v příloze IV.
Článek 48
1. Nadace ukončí se zaměstnancem pracovní poměr bez výpovědi, zjistí-li ředitel, že
a) zaměstnanec uvedl při přijímání do pracovního poměru úmyslně nesprávné údaje o svých profesionálních dovednostech nebo požadavcích čl. 23 odst. 2 a
b) tyto nesprávné údaje byly určujícím činitelem pro jeho přijetí do pracovního poměru.
2. V tom případě prohlásí ředitel po vyslechnutí dotyčného zaměstnance pracovní poměr za ukončený. Zaměstnanec potom ihned přestane vykonávat svou funkci. Použije se čl. 47 odst. 2.
HLAVA III
MÍSTNÍ ZAMĚSTNANCI
Článek 49
S výhradou ustanovení této hlavy stanoví pracovní řád pro místní zaměstnance, zejména:
a) způsob přijímání a skončení pracovního poměru,
b) úpravu volna,
c) odměňování,
správní rada v dohodě s Komisí Evropských společenství v souladu s právními předpisy a zvyklostmi v místě, kde tito zaměstnanci vykonávají své povinnosti.
Článek 50
V oblasti sociálního zabezpečení nadace přejímá příspěvky připadající na zaměstnavatele na základě předpisů platných v místě, kde místní zaměstnanci vykonávají své povinnosti.
Článek 51
Všechny spory mezi nadací a místními zaměstnanci jsou předkládány příslušnému soudu v souladu s právními předpisy platnými v místě, kde dotyčný místní zaměstnanec vykonává své povinnosti.
Článek 52
Místní zaměstnanec s pracovní smlouvou na dobu delší než jeden rok nebo na dobu neurčitou má právo volit a být zvolen do výboru zaměstnanců. Místní zaměstnanec se smlouvou na dobu kratší než jeden rok má rovněž právo volit, pokud je zaměstnán alespoň šest měsíců.
HLAVA IV
ŘEDITEL A NÁMĚSTEK ŘEDITELE
Článek 53
1. Aniž je dotčen článek 54, stanoví správní rada ustanovení vztahující se na ředitele a náměstka ředitele.
2. Náměstek ředitele pomáhá řediteli a zastupuje jej v nepřítomnosti nebo nemůže-li plnit své povinnosti z jiných důvodů.
Článek 54
Články 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20 a 21 týkající se práv a povinností a články 43 a 44 týkající se opravných prostředků zaměstnanců nadace se použijí obdobně i na ředitele a náměstka ředitele.
HLAVA V
VÝSADY A IMUNITY
Článek 55
Články 12 a 16 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství se vztahují na zaměstnance nadace a na ředitele a náměstka ředitele.
Na místní zaměstnance se vztahuje čl. 12 písm. a) uvedeného protokolu.
HLAVA VI
DAŇOVÁ USTANOVENÍ
Článek 56
Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví podmínky a postup pro uplatňování daně ve prospěch Evropských společenství [2], se použije obdobně na zaměstnance nadace, jakož i na ředitele a jeho náměstka.
Daň vybírá nadace prostřednictvím daňové srážky. Výnos daně je započten jako příjem do rozpočtu Evropských společenství.
HLAVA VII
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
Článek 57
Obecná prováděcí pravidla k tomuto pracovnímu řádu vydá správní rada po dohodě s Komisí Evropských společenství na návrh ředitele a po konzultaci s výborem zaměstnanců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 1976.