NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 685/2008
ze dne 17. července 2008,
kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 85/2006 z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 85/2006 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. Konečné clo bylo uloženo v podobě minimální dovozní ceny.
2. Žádost o přezkum a zahájení přezkumu
(2)
Dne 20. února 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum, kterou podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podaly tyto členské státy: Itálie, Litva, Polsko, Portugalsko a Španělsko (dále jen „žadatelé“).
(3)
Žadatelé poskytli přímé důkazy, že se základ pro uložení opatření změnil a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatelé uvedli a předložili přímé důkazy prokazující, že by srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami vedlo ke snížení dumpingu na úroveň, která je podstatně nižší než výše stávajících opatření. Pokračující uplatňování opatření ve stávající výši není k vyrovnání dumpingu nadále nutné. Tyto důkazy byly považovány za dostatečné odůvodnění pro zahájení řízení.
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise proto dne 21. dubna 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) zahájila částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření uložených na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení“).
(5)
Tento přezkum byl omezen na aspekty dumpingu s cílem posoudit potřebu zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření.
3. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla všechny známé vývozce/výrobce v Norsku, obchodníky, dovozce a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Norského království. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
4. Výběr vzorku
(7)
V odst. 5 písm. a) oznámení o zahájení se uvádělo, že Komise může rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku. V reakci na žádost podle odst. 5 písm. a) bodu i) oznámení o zahájení poskytlo ve stanovené lhůtě požadované informace 267 společností. Z těchto společností bylo 169 společností vyvážejícími výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely. Vývoz se uskutečňoval přímo nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků ve spojení a nezávislých obchodníků.
(8)
S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek vyrábějících společností s největšími objemy vývozu do Společenství (vyvážející výrobci), a to na základě konzultací se zástupci norského výrobního odvětví. Zástupci norského výrobního odvětví navrhli zařadit do vzorku i) vyrábějící společnost, která sama dotčený výrobek nevyvážela, nýbrž uskutečňovala vývoz pouze prostřednictvím obchodníků v Norsku, kteří nejsou ve spojení, a ii) dva vývozce, nikoli však výrobce dotčeného výrobku. To nebylo možno přijmout, jelikož s ohledem na vyrábějící společnost nebyly k dispozici dostatečné záruky, že by bylo možno určit prodej na vývoz do Společenství prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Co se týká vývozců bez vlastní produkce lososa, nebylo možno určit běžnou hodnotu, pro tyto společnosti proto nebylo možno stanovit clo.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení zahrnoval vybraný vzorek největší možný reprezentativní objem vývozů, který mohl být v rámci stanovené lhůty v přiměřené míře přezkoumán. Vyvážející výrobci zařazení do konečného vzorku představovali téměř 60 % nahlášeného objemu dotčeného výrobku vyvezeného do Společenství.
(10)
Co se týká dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, byli v odst. 5 písm. a) bodu ii) oznámení o zahájení dovozci ve Společenství požádáni, aby poskytli informace uvedené v tomto odstavci. Formulář k výběru vzorku vyplnili pouze čtyři dovozci ve Společenství. Vzhledem k tomuto nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl v tomto případě výběr vzorku nutný.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení dumpingu. Za tímto účelem Komise vyzvala všechny strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všechny ostatní strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, aby v tomto řízení spolupracovaly a aby vyplnily příslušné dotazníky. V tomto ohledu s Komisí spolupracovalo a svá stanoviska předložilo 267 výrobců a vývozců v Norsku, zástupců výrobců lososa ve Společenství a vlády Irska a Skotska. Úplné odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách mimoto poskytli čtyři dovozci a šest norských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(12)
Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Dovozci/zpracovatelé/uživatelé
-
Laschinger GmbH, Bischofmais, Německo
-
Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburk, Německo
-
Rodé Vis B.V., Urk, Nizozemsko
-
Hätälä Oy, Oulu, Finsko
b)
Vyvážející výrobci v Norsku (na úrovni skupiny)
-
Marine Harvest AS, Bergen, Norsko
-
Hallvard Leroy AS, Bergen, Norsko
(13)
Dva největší norští vyvážející výrobci, tj. Marine Harvest AS a Hallvard Leroy AS, představovali více než 44 % celkové výroby nahlášené spolupracujícími norskými výrobci a 45 % norského vývozu do Společenství.
(14)
Informace, které poskytly čtyři další společnosti zařazené do vzorku, byly podrobeny hloubkové analýze dokladů a bylo zjištěno, že výrobní náklady a vývozní ceny těchto společností jsou obecně v souladu s náklady a cenami společností, které byly zkontrolovány na místě.
(15)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty.
5. Období šetření
(16)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobek, jehož se přezkum týká, je stejný jako v původním šetření, tj. losos chovaný pro hospodářské účely (jiný než volně žijící), také v podobě filé, čerstvý, chlazený nebo zmrazený, pocházející z Norska (dále jen „dotčený výrobek“). Tato definice vylučuje jiné podobné výrobky z ryb chovaných pro hospodářské účely, jako například pstruh velký (lososovitý), biomasa (živý losos) a volně žijící lososi a další průmyslově zpracované druhy, jako například uzený losos.
(18)
Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13 s ohledem na různou podobu výrobku (čerstvé nebo zmrazené ryby, čerstvé nebo zmrazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé).
2. Obdobný výrobek
(19)
Jak bylo zjištěno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Norsku mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné užití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož tento přezkum byl omezen na dumping, nebyly vyvozeny žádné závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.
C. DUMPING
1. Obecně
(20)
Norští výrobci lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňovali prodej dotčeného výrobku do Společenství buď přímo, nebo prostřednictvím obchodníků ve spojení a obchodníků, kteří nejsou ve spojení. K výpočtu vývozní ceny na úrovni výrobce byly použity pouze identifikovatelné prodeje určené pro trh Společenství, které se uskutečnily přímo, či prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Norsku.
2. Běžná hodnota
(21)
Za účelem stanovení běžné hodnoty Komise nejprve pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku určila, zda byl jeho celkový domácí prodej lososa chovaného pro hospodářské účely reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým prodejem na vývoz do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodeje považují za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství.
(22)
V zájmu určení, zda byly domácí prodeje reprezentativní, se nebraly v úvahu prodeje obchodníkům se sídlem v Norsku, kteří nejsou ve spojení a kteří v průběhu období přezkumného šetření vlastnili vývozní licenci, jelikož konečné místo určení těchto prodejů nebylo možno s jistotou určit. Ze šetření vyplynulo, že tyto prodeje byly převážně určeny pro vývoz na trhy třetích zemí, a proto nebyly prodány pro domácí spotřebu.
(23)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství.
(24)
Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství.
(25)
Rovněž bylo zjišťováno, zda by bylo možné domácí prodeje každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativních množstvích považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení tím, že se stanovil podíl ziskových prodejů uvažovaného typu nezávislým zákazníkům. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období šetření takto:
(26)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli.
(27)
Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu, pokud tyto prodeje představovaly 10 % či více celkového objemu prodeje tohoto druhu.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů daného druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, mělo se za to, že tento konkrétní druh nebyl prodáván v dostatečném množství, aby ceny na domácím trhu poskytovaly vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Pokud nebylo možno ke stanovení běžné hodnoty použít ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, bylo nutno použít jinou metodu.
(30)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda by normální hodnota mohla být stanovena na základě cen ostatních výrobců v Norsku na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož v tomto případě nebyly k dispozici spolehlivější ceny ostatních výrobců, byla použita početně zjištěná běžná hodnota podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení proto Komise běžnou hodnotu vypočetla následovně. Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k nákladům každého vyvážejícího výrobce na výrobu vyvážených druhů, popřípadě upraveným, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za přiměřené ziskové rozpětí.
(32)
Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami uvedenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise ověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představují spolehlivé údaje.
(33)
Žádný ze šesti dotčených vyvážejících výrobců, pro něž musela být běžná hodnota zjištěna početně, neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo proto možno použít metodu popsanou v čl. 2 odst. 6. Nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. a), jelikož žádný z dotčených vyvážejících výrobců neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo možno použít ani čl. 2 odst. 6 písm. b), jelikož bylo zjištěno, že se prodej stejné obecné skupiny výrobků na domácích trzích neuskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. na základě jakékoli jiné rozumné metody. V této souvislosti se vzhledem k nedostupnosti jiných spolehlivějších informací mělo za to, že za přiměřené lze považovat ziskové rozpětí ve výši 30 % a prodejní, správní a režijní náklady ve výši 3 %, s přihlédnutím k údajům nahlášeným šesti vyvážejícími výrobci s ohledem na jejich domácí prodej během období přezkumného šetření.
(34)
Norští vyvážející výrobci použití ziskového rozpětí ve výši 30 % zpochybnili a uvedli, že to neodpovídá skutečným údajům odrážejícím normální rozpětí v odvětví chovu ryb. Ve spise však neexistovaly žádné údaje, že výše stanoveného zisku (jak bylo popsáno výše) překročila zisk, jehož v průběhu období přezkumného šetření běžně dosahovali ostatní vyvážející výrobci u prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu v zemi původu. Jak bylo uvedeno výše, použité ziskové rozpětí bylo založeno na skutečných ověřených údajích. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
3. Vývozní cena
(35)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných.
(36)
Pokud se prodej na vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků ve spojení, byla vývozní cena zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupci, s náležitou úpravou všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady obchodníků ve spojení v průběhu období přezkumného šetření. Co se týká zisku, ten byl stanoven na základě dostupných informací, a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje, považoval se pro obchodníka v tomto obchodním odvětví za přiměřený zisk ve výši 2 %.
(37)
Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebylo možno s jistotou určit konečné místo určení vyváženého výrobku. Nebylo proto možno zjistit, zda se určitý prodej uskutečnil odběrateli ve Společenství či v jiné třetí zemi, proto bylo rozhodnuto, že prodeje obchodníkům, kteří nejsou ve spojení, nebudou brány v úvahu. Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti tomuto přístupu námitky, tvrdilo, že tyto prodeje měly být předmětem šetření, jelikož losos byl podle nich prodáván prostřednictvím nezávislých obchodníků, kteří dováželi do Společenství za ceny, které byly nižší než minimální dovozní cena.
(38)
Připomíná se, že při stanovení vývozní ceny je třeba vzít v úvahu prodeje prvnímu nezávislému odběrateli podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení a že v souvislosti se stanovením dumpingu nejsou proto ceny, za které první nezávislí odběratelé výrobek znovu prodávají, směrodatné. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
4. Srovnání
(39)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve slevách z cen, rabatech, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrech a dovozních clech.
5. Dumping
5.1 Společnosti zařazené do vzorku
(41)
U vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
5.2 Společnosti nezařazené do vzorku
(42)
Co se týká spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo zjištěno, že u velké části jejich prodeje byly jejich vývozní ceny obecně v souladu s cenami vývozců zařazených do vzorku. Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje svědčící o opaku, mělo se za to, že výsledky vzorku jsou reprezentativní pro všechny ostatní vývozce.
5.3 Nespolupracující společnosti
(43)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce, tj. téměř 100 %, byl vyvozen závěr, že dumpingová rozpětí stanovená pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku jsou reprezentativní pro Norsko.
5.4 Dumpingová rozpětí
(44)
Na základě výše uvedených skutečností byla dumpingová rozpětí vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením stanovena takto:
Marine Harvest AS
-20,3 %
Norway Royal Salmon AS
-5,9 %
Hallvard Leroy AS
-13,0 %
Mainstream Norway AS
-0,8 %
Norwell AS
-0,8 %
Polar Quality AS
-2,7 %
(45)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí pro všech šest vyvážejících společností činí - 16,1 %.
D. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecně
(46)
Jelikož dumping zjištěný v období přezkumného šetření byl nepatrný, bylo dále ověřováno, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tj. zda byly okolnosti v průběhu období přezkumného šetření trvalé povahy. V této souvislosti byly zkoumány zejména čtyři aspekty i) vývoj běžné hodnoty, ii) vývoj objemu a cen vývozu do Společenství a ostatních třetích zemí, iii) objemy výroby a výrobní kapacita v Norsku a iv) situace norského výrobního odvětví.
2. Vývoj běžné hodnoty
(47)
U velké většiny prodejů na vývoz (tj. u 99 %) byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů dotčených vyvážejících výrobců, k nimž byla připočtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Ke stanovení pravděpodobného vývoje běžné hodnoty se proto považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny.
(48)
Šetření prokázalo, že struktura nákladů norských vyvážejících výrobců byla v celém období přezkumného šetření stálá. V průběhu období přezkumného šetření byly jednotkové výrobní náklady společností, jichž se šetření týkalo, průměrně o 20 až 25 % nižší než minimální dovozní cena.
(49)
Co se týká jejich pravděpodobného vývoje, byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici, dopad procesu konsolidace norského odvětví chovu lososů a větší využívání nových, hospodárnějších technologií.
(50)
Usuzovalo se, že náklady na krmivo, které představují 50 % až 60 % celkových nákladů, jsou spolehlivým ukazatelem, pokud jde o vývoj celkových nákladů. To potvrzují rovněž analytici, kteří se specializují na toto odvětví. Některé zúčastněné strany tvrdily, že se celkové náklady po období přezkumného šetření zvýší a pravděpodobně dále porostou, tj. do konce roku 2008 nejméně o 30 % v porovnání s počátkem období přezkumného šetření, a to zejména kvůli údajnému růstu cen krmiva. Dále uváděly, že spojení rostoucí běžné hodnoty s klesajícími vývozními cenami povede k obnovení dumpingu.
(51)
Dotčené zúčastněné strany nepředložily žádné konkrétní důkazy dokládající údajný očekávaný růst nákladů na krmivo o 30 %. Analýza možného vývoje nákladů nemohla tato tvrzení potvrdit. Proto v rozporu s tím, co tyto zúčastněné strany tvrdily, bylo šetřením zjištěno, že ověřené náklady na krmivo norských vyvážejících výrobců byly po celé období přezkumného šetření a v prvních třech čtvrtletích 2007 více méně stálé. Tabulka č. 1 v 54. bodě odůvodnění proto ukazuje pouze mírný růst nákladů na krmivo mezi rokem 2006 a 2007. Šetření rovněž prokázalo, že růst cen krmiva je spojen zejména s růstem cen některých složek krmiva (surovin), například rybího tuku a rybí moučky. Je nutno uvést, že rybí tuk a rybí moučky ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady, například rostlinnými oleji a moučkami. Výrobci krmiv proto obvykle složení krmiva pro ryby mění s cílem zachovat celkové náklady na krmivo co nejnižší. Očekává se proto, že i v případě, že by se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo, tj. pokud by došlo k růstu, tempo tohoto růstu bude značně nižší. Je nutno rovněž zmínit, že ostatní nákladové položky (jak je popsáno v 52. a 55. až 63. bodě odůvodnění) budou mít pravděpodobně snižující (a tudíž vyrovnávací) účinek na možný růst nákladů na krmivo.
(52)
Co se týká cen strdlice, které představují přibližně 15 % celkových nákladů chovu, šetření prokázalo, že se ceny snižovaly, jak je uvedeno v tabulce č. 1. Ačkoliv je obtížné určit přesně vývoj nákladů na strdlici, přetrvávající klesající tendence uvedená v tabulce č. 1 se považovala za spolehlivý ukazatel, který přiměřeně umožňuje vyvodit závěr, že se stejné tendence budou objevovat i v budoucnu. Každopádně šetření neodhalilo významnou změnu ve vývoji nákladů na strdlici v budoucnu, a ani žádná ze zúčastněných stran toto neuvedla.
(53)
Jelikož náklady na strdlici a krmivo dohromady představují minimálně 65 % celkových nákladů a rybí tuk a rybí moučka ve složení krmiva pro ryby jsou do jisté míry nahraditelné jinými surovinami s nižšími náklady (viz 51. bod odůvodnění), byl vyvozen závěr, že se celkové náklady v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší.
(54)
Tabulka č. 1: Vývoj nákladů na krmivo a strdlici v norských korunách (na kilo lososa - vykuchaný s hlavou (zdroj: Kontali Analysis AS (4) (2008))
Norsko
2003
2004
2005
2006
2007 E
Krmivo
10,36
9,41
8,90
10,08
10,65
Strdlice
2,10
2,00
1,94
1,72
1,70
(55)
Po poskytnutí informací vzneslo výrobní odvětví Společenství námitky proti výše uvedeným zjištěním a tvrdilo, že náklady na krmivo měly být vymezeny podle generace, jelikož náklady na krmivo během určitého roku neovlivňují náklady na výlov v tomto konkrétním roce, ale ovlivňují náklady na výlov v budoucnosti. V opačném případě by zjištění týkající se vývoje nákladů na krmivo neodrážela náležitě skutečnou situaci. Toto tvrzení muselo být odmítnuto, jelikož v analýze byly použity skutečné ověřené náklady na krmivo vyjádřené souhrnně za generaci.
(56)
Výrobní odvětví Společenství rovněž vzneslo námitku k závěrům, že vyšší ceny určitých složek krmiva je možné kompenzovat jejich nahrazením. V tomto ohledu namítalo, že vzhledem k nárůstu cen jiných složek krmiva na jedné straně a negativnímu dopadu na kvalitu masa z lososa na straně druhé by takové nahrazení bylo omezené. Pokud jde o zvýšení nákladů na jiné složky krmiva, nebyly předloženy dostatečné důkazy, a proto musela být tato námitka zamítnuta. Uznává se, že nahrazení určitých složek krmiva je omezené. Jak je však uvedeno v 51. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že nahrazení je skutečně do určité míry možné. Na základě toho byl vyvozen závěr, že ačkoli se mohou náklady na krmivo v budoucnosti zvýšit, nezvýší se pravděpodobně ve stejné míře jako náklady na rybí tuk a rybí moučku. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by mohlo tyto závěry vyvrátit.
(57)
Dalším činitelem, který přispěl ke stabilizaci výrobních nákladů, je proces konsolidace. Je nutno podotknout, že od roku 2000 se počet společností produkujících 80 % atlantského lososa v Norsku snížil z 55 na 31 v roce 2006. Ačkoliv norské odvětví chovu ryb lze dosud považovat za roztříštěné, proces konsolidace má příznivé účinky na výrobní náklady nejen u nejdůležitějších producentů v Norsku, kteří byli rovněž zařazeni do vzorku, nýbrž rovněž u celého odvětví, jak potvrzují analytici specializující se na toto odvětví. Nové synergie, integrace výrobních činností a úspory z rozsahu producentům umožnily kontrolovat růst nákladů na jednotku, navzdory významnému nárůstu objemu produkce.
(58)
Očekává se, že tendence ke konsolidaci bude pokračovat i v budoucnu, což bude mít velmi pravděpodobně další pozitivní dopad na náklady prostřednictvím úspor z rozsahu.
(59)
Zavedení nových technologií a zařízení v chovu ryb přispělo k omezení růstu nákladů na jednotku navzdory skutečnosti, že se objem výroby zvýšil (viz 64. a následující body odůvodnění).
(60)
Po poskytnutí informací nesouhlasilo výrobní odvětví Společenství s tím, že by se výrobní náklady snížily, a tvrdilo, že konsolidace jako taková není nezbytně faktorem snižujícím náklady. Tvrdilo se proto, že podle norských statistických údajů by malé a střední podniky v Norsku byly efektivnější než velké skupiny. Dále se tvrdilo, že závěr o snížení nákladů by byl v rozporu se zjištěními v 92. bodě odůvodnění týkajícím se možných následků ohniska nákazy a očekávaného nižšího výtěžku u strdlice v budoucnosti, jejichž důsledkem by bylo zvýšení nákladů.
(61)
Za prvé se připomíná, že se v 92. bodě odůvodnění neuvádějí důsledky ohniska nákazy, ale běžná úmrtnost provázející produkci lososa, která nemá žádný dopad na náklady. Za druhé, očekávaný nižší výtěžek u strdlice uvedený v tomto bodě odůvodnění není vyvolán výjimečnou situací a není považovaný za významný, a proto nemá žádný podstatný dopad na celkové náklady. V 92. bodě odůvodnění je pouze snaha ukázat, že zvýšení objemu produkce nelze vysvětlit pouze zvýšením produkce strdlice, jelikož na objem výlovu působí rovněž jiné faktory, což výrobní odvětví Společenství nezpochybnilo.
(62)
Pokud jde o účinek konsolidačního procesu na snížení nákladů, výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné důkazy, které by jejich námitku podpořilo. Argumenty Společenství bylo proto v tomto ohledu nutné zamítnout.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvodil závěr, že není pravděpodobné, že se v dohledné době běžná hodnota významně zvýší. Zejména vzhledem k pokračujícímu procesu konsolidace lze dosáhnout dalšího snížení nákladů, ačkoli ceny krmiva vykazují vzestupnou tendenci (viz 51. bod odůvodnění). Mělo se proto za to, že početně zjištěná běžná hodnota, která je založena na výrobních nákladech, je trvalé povahy.
3. Vývoj vývozních cen a objemu výroby v Norsku
3.1 Vývoj objemu výroby v Norsku a vývozu do EU
(64)
Jak je uvedeno v tabulce č. 2 v 65. bodě odůvodnění, norská produkce lososa se v posledních třech letech a zejména v roce 2007 trvale zvyšovala, zejména kvůli příznivým biologickým podmínkám a ve srovnání se slabým hospodářským rokem 2006. Jak je však uvedeno v tabulce č. 3 v 66. bodě odůvodnění v souvislosti s odhadovanou celkovou spotřebou ve Společenství, trh Společenství pro dotčený výrobek rovněž značně vzrostl, tj. v období od roku 2006 do roku 2007 o + 9,40 %, a na základě minulých tendencí by měl dále růst. Vývoj spotřeby uvedený v tabulce č. 3 zahrnuje veškerý dovoz z třetích zemí a prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
(65)
Tabulka č. 2: Celková produkce lososa v tunách podle ekvivalentu celé ryby v období od roku 2003 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008)
Norsko
2003
2004
2005
2006
2007
508 400
537 000
572 300
598 500
723 200
Meziroční změna
5,63 %
6,57 %
4,58 %
20,80 %
(66)
Tabulka č. 3: Vývoj spotřeby (dodávky ze všech zdrojů včetně výrobního odvětví Společenství) atlantského lososa ve Společenství v období od roku 2004 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report, leden č. 01/2008).
Rok
2003
2004
2005
2006
2007
579 200
603 100
634 600
651 000
712 200
Meziroční změna
3,94 %
5,22 %
2,58 %
9,40 %
(67)
V roce 2007 dosáhl podle veřejných statistik (Kontali Analysis) odhadovaný podíl norského lososa na trhu ve Společenství 71 % ve srovnání s 69 % v roce 2006. To je však zapříčiněno zejména poklesem dovozu z Chile, kde v období mezi rokem 2006 a 2007 úroveň produkce poklesla o 3 % až 5 % (podle zdrojů) kvůli ohnisku nákazy, což bude mít podle očekávání trvalý dopad na úroveň produkce přinejmenším v roce 2008 a v dalších letech.
(68)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že rostoucí trh Společenství bude schopen absorbovat velkou část norského objemu produkce, aniž by norská produkce musela nutně převzít významné podíly na trhu od výrobního odvětví Společenství. Jak bylo uvedeno v 78. a následujících bodech odůvodnění, části norského objemu produkce budou pravděpodobně v rostoucí míře vyváženy na trhy ostatních třetích zemí, na nichž byl zaznamenán značný růst. K dalšímu snížení rizika nadměrné nabídky vývozu do Společenství velmi pravděpodobně přispěje rovněž menší přítomnost chilského dovozu ve Společenství.
(69)
Po poskytnutí informací tvrdilo výrobní odvětví Společenství, že situace v Chile nemá na trh Společenství žádný významný dopad, jelikož chilský losos byl převážně vyvážen na trh USA, a že nabídka na trhu Společenství je proto v podstatě určována norským vývozem. Výrobní odvětví Společenství dále tvrdilo, že se podíl Norska na trhu Společenství zvýšil o další dva procentní body, zatímco dovoz z Chile do Společenství by se počátkem roku 2008 zvýšil o 5 %.
(70)
Za prvé je třeba poznamenat, že se údaje předložené výrobním odvětvím Společenství týkají pouze dvou až tří měsíců roku 2008, a že z nich proto není možné vyvodit žádný významný závěr. Pokud jde o tento druh trhu, je nutné vývoj posuzovat z dlouhodobějšího hlediska. Za druhé, nákazová situace v Chile by měla ovlivnit celosvětovou nabídku, která se skutečně omezí, a dodatečný objem norské produkce je skutečně možné přesměrovat.
(71)
Co se týká cen vývozu do Společenství, některé zúčastněné strany tvrdily, že se od období přezkumného šetření značně snížily a v roce 2008 dosáhnou výše 2,85 EUR/kg, což ve spojení s údajným růstem nákladů (a tedy běžné hodnoty) povede k dumpingu. Tato cena byla odhadnuta na základě průměrné průřezové ceny oznámené na trhu v Oslo v roce 2007, tj. 3,13 EUR/kg po odečtení odhadovaného průměrného snížení ceny v rozmezí od 0,06 EUR/kg do 0,28 EUR/kg.
(72)
Pokud jde o vývoj běžné hodnoty, jak je vysvětleno v 47. a dalších bodech odůvodnění výše, tvrzení, která předložily dotyčné zúčastněné strany, bylo nutno odmítnout.
(73)
Pokud jde o ceny vývozu do Společenství, z veřejně dostupných statistik vyplývá, že poslední vývoj vývozních cen tvrzení výše uvedených zúčastněných stran nepotvrzuje, jak je uvedeno v grafu č. 1:
(74)
Graf č. 1: Vývoj cen (FCA Oslo EUR/kg čerstvého lososa výběrové jakosti - zdroj: Fish Pool) v roce 2006, 2007 a počátkem roku 2008
(75)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ceny vývozu do Společenství byly v roce 2007 skutečně mnohem nižší než během velké části období přezkumného šetření, tj. v roce 2007 byly v rozmezí od 2,88 EUR/kg do 3,51 EUR/kg. Šetřením však bylo zjištěno, že tyto ceny byly značně vyšší než zjištěné výrobní náklady, a tudíž vyšší než běžná hodnota, neusuzovalo se proto, že jsou dumpingové. Na základě dostupných údajů pro první tři měsíce roku 2008 bylo zjištěno, že v tomto období ceny činily 2,96 EUR/kg až 3,35 EUR/kg, tj. byly nadále vyšší než zjištěné náklady. S velkou pravděpodobností proto nebyly dumpingové s přihlédnutím k tomu, že běžná hodnota byla stálá, jak je vyvozeno v 47. a následujících bodech odůvodnění. Šetření prokázalo, že ceny jsou i nadále ovlivněny tržní poptávkou, v současnosti jsou však stanoveny na vyšší úrovni. Podotýká se rovněž, že takové cenové výkyvy jsou v tomto odvětví běžné.
(76)
Výrobní odvětví Společnosti tvrdilo, že vývozní ceny byly po období přezkumného šetření ovlivněny existencí minimální dovozní ceny a že byly proto drženy na relativně vysoké úrovni. Dále tvrdilo, že pokud by opatření přestala platit, úroveň cen vývozu do Společenství by se výrazně snížila. Tento závěr nebyl potvrzen zjištěními stávajícího šetření, během kterého se ukázalo, že by běžná hodnota měla zůstat relativně stabilní a že pravděpodobnost výrazného poklesu úrovně cen vývozu do Společenství je malá. Tato zjištění vyplynula z podrobné analýzy několika aspektů uvedených v 46. bodě odůvodnění, jako je pravděpodobný vývoj objemu produkce a vývozu z Norska do Společenství a na trhy jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné informace či důkazy, které by zjištění v tomto ohledu zpochybnily.
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl přijat závěr, že rostoucí dovoz lososa do Společenství z Norska by neměl vést k riziku nadměrné nabídky na trhu Společenství. S ohledem na situaci související s výrobními náklady a cenami vývozu do Společenství se zdá být nebezpečí dumpingu velice nízké.
3.2 Vývoj cen a objemu vývozu do zemí, které nejsou členskými státy EU
(78)
Šetření prokázalo, že Společenství je a pravděpodobně zůstane hlavním trhem pro norského lososa, za nímž následuje Rusko a Japonsko. Kromě toho se objevují rovněž nové trhy pro lososa, na něž se v několika posledních letech norský vývoz zvýšil, a podle očekávání bude tato tendence pokračovat i v budoucnu (viz 82. a následující body odůvodnění). Šetření ve skutečnosti prokázalo, že norští výrobci jsou připraveni v budoucnu zásobovat tyto trhy, jelikož se jim podařilo navázat vztahy s místními odběrateli a zřídit distribuční/prodejní činnosti, což naznačuje velký zájem norských vyvážejících výrobců o tyto trhy.
(79)
Některé zúčastněné strany uvedly, že ruský trh je historicky nestálý, a proto nelze předvídat, zda se poptávka na tomto trhu skutečně zvýší a zda budou norští vyvážející výrobci schopni vyvážet v budoucnu na tento trh větší množství. Tytéž strany rovněž tvrdily, že norský prodej na vývoz do Japonska v posledních pěti letech vykazoval klesající tendenci, že je proto stejně tak nejisté, zda lze skutečně vyvézt vyšší norské objemy výroby na japonský trh.
(80)
Co se týká Ruska, šetřením bylo zjištěno, že trh s přibližně 61 000 tun dále rostl a že není důvod domnívat se, že by tomu tak v dohledné době nemělo být i nadále.
(81)
Celkový vývoz lososa z jednotlivých producentských zemí do Japonska vykázal v roce 2007 pokles o 15 % ve srovnání s rokem 2006. Zatímco však některé dodavatelské země svůj vývoz do Japonska snížily, Norsku se podařilo zvýšit podíl na trhu z 52 % v roce 2006 na 66 % v roce 2007 (zdroj: Kontali Analysis). Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výtěžek chilské produkce byl velkou měrou ovlivněn nákazou, proto se objemy vývozu celkově (tudíž i do Japonska) významně snížily. Norsku proto mohlo převzít podíly na trhu od Chile, což je situace, která bude podle očekávání trvat přinejmenším do roku 2009, jak již bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění.
(82)
Jak ukazuje tabulka č. 4 v 85. bodě odůvodnění, norský vývoz na ostatní nové trhy ve světě, například ve východní Evropě (Ukrajina, Bělorusko) a na Dálném východě (Čína, Jižní Korea, Hongkong, Thajsko), se rovněž značně zvýšil a v rozporu s tím, co uváděly dotčené zúčastněné strany, tyto trhy se vší pravděpodobností v nadcházejících letech absorbují větší část norské výroby.
(83)
Bylo zjištěno, že ceny vývozu do Společenství a do ostatních třetích zemí na základě FCA Oslo byly na obdobné úrovni, proto byl vyvozen závěr, že všechny trhy jsou srovnatelně přitažlivé, bude-li existovat dostatečná poptávka. Při prodeji jako čerstvý nebo chlazený výrobek se dotčený výrobek do EU dopravuje obvykle nákladními automobily. Pokud se prodává do vzdálenějších míst určení, která nejsou v určité časové lhůtě dostupná po silnici, je dotčený výrobek přepravován letecky.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se přijímá závěr, že při zachování ostatních činitelů beze změn přispěje snížení produkce lososa o 3 % až 5 % v roce 2007 v Chile v souvislosti s ohniskem nákazy k omezení celosvětového růstu nabídky v roce 2008 a poskytne norským výrobcům příležitosti na trzích například v Japonsku, USA a jiných nových trzích, na nichž mají chilští výrobci značné podíly.
(85)
Tabulka č. 4: Vývoj trhu (vývoz) u atlantského lososa pocházejícího z Norska - rok 2006 v porovnání s rokem 2007 (objem v tunách zaokrouhlené hmotnosti) - (zdroj: norská Rada pro vývoz mořských produktů)
Objem 2006
Objem 2007
Změna
EU
438 569
509 273
16,1 %
Japonsko
26 703
28 846
8,0 %
Rusko
39 998
61 248
53,1 %
USA
10 752
14 136
31,5 %
Ukrajina
6 518
13 617
109 %
Čína
5 284
9 021
71 %
Jižní Korea
6 037
7 613
26 %
Thajsko
3 177
7 887
148 %
(86)
Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že vývoj objemu vývozu z Norska do jiných třetích zemí by vykázal jiný trend počátkem roku 2008, tj. vývoz do těchto zemí v absolutním vyjádření by se snížil a celkový nárůst vývozu by byl tudíž nižší než v roce 2007 a nižší než nárůst vývozu do Společenství během téhož období.
(87)
Šetření ukázalo, že se údaje o dovozu z počátku roku 2008 v závislosti na zdroji značně liší. Z údajů Kontali Analysis vyplývá mnohem výraznější míra růstu za stejné období. Navíc, jak se uvádí v 70. bodě odůvodnění, aby bylo možno vyvodit celkový závěr, je nutné posuzovat vývoj na trhu z dlouhodobějšího hlediska. Tvrzení výrobního odvětví Společenství proto nemohla zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu vývozu do jiných třetích zemí.
4. Objemy a kapacita produkce v Norsku
(88)
Úroveň produkce v Norsku, tj. maximální povolená biomasa, je určena zejména počtem produkčních licencí, které udělují norské orgány, a schopností chovatelů ryb dosáhnout v rámci omezení jejich licence nejvyšší možné produkce. Ostatními činiteli přispívajícími ke zvyšování produkce lososa jsou například příznivé biologické a meteorologické faktory a zlepšení postupů chovu ryb se špičkovým zařízením. Naopak ohnisko nákazy u ryb může produkci značně poškodit a vést ke snížení množství vylovených ryb, jak tomu bylo v roce 2007 v Chile.
(89)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že zvyšování produkce nedospělých lososů v Norsku od roku 2006 (v období mezi rokem 2006 a 2008 údajně nárůst o 20 %) znamená, že se norský objem produkce lososů v příštích dvou letech značně zvýší, což povede k nadměrné nabídce. Na tomto základě a s přihlédnutím k zvláště vysokému výtěžku, jehož bylo dosaženo v roce 2007, tyto strany tvrdily, že v roce 2008 (a posléze) bude objem produkce v Norsku podstatně vyšší a značně překročí růst vývozních trhů, a zejména trhu Společenství. Uvedly rovněž, že pokud by se v roce 2008 zopakovalo zvýšení výtěžku, k němuž došlo v norském odvětví chovu lososa v roce 2007, nadbytky nebo neprodané objemy by mohly činit 20 000 až 91 000 tun na základě odhadované úrovně výroby 870 000 tun podle ekvivalentu celé ryby, tj. o 150 000 tun více než v roce 2007.
(90)
Šetření tato tvrzení nepotvrdilo. Ačkoliv je pravdou, že v roce 2006 došlo ke zvýšení produkce nedospělých lososů, tento nárůst byl v souladu s růstem v předchozích letech a nelze jej považovat za výjimečný, jak ukazuje graf č. 2:
(91)
Graf č. 2: Počet vyprodukovaných nedospělých lososů (v 1 000 kusech) - (zdroj: SSB Norway)
(92)
Na základě kombinace různých činitelů, například faktorů úmrtnosti, nařízení vlády upravujících maximální povolenou biomasu a nižšího výtěžku u strdlice v roce 2008, by se podle Kontali Analysis měla odhadovaná produkce lososa v roce 2008 zvýšit pouze o 6 %, tj. z 723 000 tun podle ekvivalentu celé ryby v roce 2007 na 770 000 tun v roce 2008, tj. o 47 000 tun podle ekvivalentu celé ryby. Údaje týkající se nižšího vývoje biomasy v roce 2008 jsou doloženy údaji o prodeji krmiv, které v roce 2008 vykázaly v porovnání s rokem 2007 významný pokles (zdroj: Havbruksdata a FHL).
(93)
Po poskytnutí informací výrobní odvětví Společenství opětovně tvrdilo, že se objem produkce v Norsku pravděpodobně výrazně zvýší a poskytlo některé další údaje týkající se množství vylovených ryb, zásob a nedospělých lososů z počátku roku 2008. Jak už bylo uvedeno, z údajů týkajících se pouze dvou měsíců v roce nelze vyvozovat závěry, a nemohou proto zpochybnit zjištění, pokud jde o vývoj objemu produkce v Norsku.
(94)
Na základě dostupných informací proto v blízké budoucnosti pravděpodobně nedojde k výraznému zvýšení produkce, jak tvrdí výše uvedené zúčastněné strany, ačkoliv objemy produkce v Norsku vykazují vzestupnou tendenci. Jak bylo uvedeno v 82. a následujících bodech odůvodnění, jakékoli vyšší objemy produkce nebudou pravděpodobně vyvezeny do Společenství celé, nýbrž budou z velké části pravděpodobně nasměrovány na trhy ostatních třetích zemí, na nichž se značně zvyšuje poptávka. Z důvodů uvedených v 71. a dalších bodech odůvodnění se neočekává, že se vývoz do Společenství bude uskutečňovat za dumpingové ceny.
5. Situace norského výrobního odvětví
(95)
Zvláštní pozornost byla věnována situaci norského výrobního odvětví obecně, a zejména v období přezkumného šetření. Šetřením bylo zjištěno, že v rozporu s tím, co bylo zjištěno při původním šetření, je odvětví akvakultury v Norsku složeno z vysoce ziskových společností. Příčinou je částečně velký a dosud probíhající proces konsolidace, který vedl k tomu, že se toto odvětví stalo vysoce efektivním a zdravým. To se projevuje rovněž ve vlastnické struktuře dotčených společností, tj. ve skupinách vyvážejících výrobců je velmi dobře zastoupena řada norských a celosvětových investičních a penzijních fondů. Tak tomu v průběhu původního šetření rovněž nebylo.
(96)
Šetřením bylo dále prokázáno, že norští výrobci jsou velmi dobře usazení na trhu Společenství, na němž představují přibližně 80 % až 90 % celkového objemu produkce ve Společenství. Bylo zjištěno, že tyto norské společnosti ve spojení usazené ve Společenství produkují a prodávají lososa z velké části pro trh Společenství.
(97)
Je třeba rovněž zmínit, že samotné norské mateřské společnosti vyvážejí značné množství dotčeného výrobku do Společenství.
(98)
Na základě těchto skutečností se usuzovalo, že by norské mateřské společnosti vyrábějících společností usazených ve Společenství byly přinejmenším stejně nepříznivě ovlivněny případným značným snížením cen na trhu Společenství v důsledku dumpingového dovozu z Norska. Proto bylo možno přiměřeně předpokládat, že by přinejmenším z ekonomického hlediska nemělo pro norské vyvážející výrobce smysl, aby dumpingovým chováním přispívali k poklesu cen lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství. To by přímo poškodilo ziskovost odvětví a mělo nepříznivý dopad na společnosti, s jejichž akciemi se obchoduje na burze cenných papírů a jejichž akcionáři jsou významné investiční a penzijní fondy, jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo proto přiměřené vyvodit závěr, že norští vyvážející výrobci mají osobní zájem na tom, aby nedošlo k prudkému poklesu tržních cen, a že se budou i nadále zaměřovat na dosažení zisku. Riziko, že by v dohledné době došlo k obnovení dumpingového chování ze strany norských vyvážejících výrobců, se proto považovalo za omezené.
(100)
Výrobní odvětví Společenství vzneslo proti uvedeným zjištěním námitky a tvrdilo, že dobrá situace norských producentů zjištěná během období přezkumného šetření není trvalé povahy a že by po období přezkumného šetření mohli mít finanční problémy a někteří z nich by dokonce mohli počátkem roku 2008 ohlásit ztráty. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že převážná většina norských producentů nemá na trhu Společenství žádné dceřiné společnosti a že na základě toho nelze vyvodit závěr, že by nedošlo k obnovení dumpingu. Dále se tvrdilo, že by norští producenti s dceřinými společnostmi ve Společenství snížili svou produkci na trhu Společenství a zvýšili produkci v Norsku, pokud by opatření přestala platit.
(101)
Pokud jde o finanční situaci norských producentů, poznamenává se, že ztráty některých společností byly spojeny s jejich investicemi v Chile a ohniskem nákazy v uvedené zemi. Tyto konkrétní okolnosti se týkaly malého počtu všech producentů v Norsku. Kromě toho se informace týkaly pouze počátku roku 2008 a neumožňují vyvodit žádné celkové závěry týkající se výkonu těchto společností za celý rok. Pokud jde o produkci ve Společenství ve vlastnictví norských společností, a jak připustilo výrobní odvětví Společenství, ačkoli je počet společností s dceřinými společnostmi ve Společenství omezený, představují většinu celkové norské produkce, a byla proto považována za významnou. Tvrzení, že se kapacita produkce ve Společenství ve vlastnictví norských společností sníží, pokud budou opatření zrušena, nebylo podloženo žádnými důkazy. Tyto argumenty proto musely být odmítnuty.
6. Závěr
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že dumping byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Šetření dále odhalilo, že neexistuje žádný důvod domnívat se, že se objem produkce v Norsku bude zvyšovat vyšším tempem, než je obvyklé tempo růstu, a že to tudíž povede k podstatně vyššímu objemu norského vývozu do Společenství. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že riziko významného poklesu norských vývozních cen na dumpingové úrovně je v dohledné době omezené, zejména kvůli skutečnosti, že se neočekává významná nadměrná produkce v Norsku, která by mohla být hlavním činitelem stojícím za tímto poklesem cen. Běžná hodnota, u níž bylo zjištěno, že bude pravděpodobně i nadále stálá, byla v průběhu období přezkumného šetření značně nižší než vývozní cena, proto není pravděpodobné, že běžné výkyvy zapříčiněné kolísavostí trhu (a tudíž dočasné snížení vývozní ceny) povedou automaticky k dumpingu. Usuzovalo se rovněž, že změněná situace v norském odvětví akvakultury, které se stalo vysoce ziskovým a s jehož akciemi se obchoduje na burze cenných papírů, jakož i významná přítomnost produkce ve vlastnictví norských společností ve Společenství znamená, že obnovení dumpingového chování není v dohledné době pravděpodobné. Na základě všech výše uvedených důvodů byl vyvozen závěr, že pravděpodobnost obnovení dumpingu je malá a neodůvodňuje další uplatňování platných antidumpingových opatření.
(103)
Tento prozatímní přezkum by proto měl být zastaven a platná opatření uložená na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska by měla být zrušena.
E. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(104)
Jak bylo objasněno výše, očekává se, že tržní podmínky, tj. poptávka a nabídka, zůstanou v dohledné době stálé, a že proto obnovení dumpingu není zjevně pravděpodobné. Ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá, že lze přiměřeně očekávat, že se objem vývozu do Společenství významně nezvýší a že vývozní ceny zůstanou na úrovni, která není dumpingová.
(105)
Vzhledem k určité nepředvídatelnosti tržních podmínek zejména kvůli povaze výrobku (zboží podléhající zkáze) se však považuje za vhodné trh pečlivě sledovat a přezkoumat situaci, budou-li k dispozici dostatečné přímé důkazy, že došlo k významné změně tržních podmínek. Bude-li se to považovat za nutné, bude v tomto případě zváženo zahájení šetření z moci úřední.
(106)
Monitorování by mělo být časově omezené do původně předpokládaného pozbytí platnosti konečných opatření uložených nařízením (ES) č. 85/2006, pokud by zůstala v platnosti, tj. do 21. ledna 2011.
F. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ
(107)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno tento prozatímní přezkum zastavit a zrušit stávající antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku. Všechny strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Jediný článek
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely (jiného než volně žijícího), také v podobě filé, čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného, kódů KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13, pocházejícího z Norska, který byl zahájen podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje.
Konečné antidumpingové clo uložené na výše uvedený dovoz nařízením (ES) č. 85/2006 se zrušuje.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. července 2008.