ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1786/2002/ES
ze dne 23. září 2002,
kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise[1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4], s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 15. května 2002,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společenství je rozhodnuto podporovat a zlepšovat zdraví, předcházet nemocem a bojovat proti potenciálním rizikům ohrožujícím zdraví za účelem snížení nemocnosti, jíž lze předcházet, předčasné úmrtnosti a postižení znemožňujícího běžnou činnost. Má-li Společenství přispět k duševní a tělesné pohodě evropských občanů, musí koordinovaně a ve vzájemném souladu reagovat na znepokojení svých obyvatel vyplývající ze zdravotních rizik a na jejich očekávání týkající se vysoké úrovně ochrany zdraví. Proto veškerá činnost Společenství související se zdravím musí být prováděna na základě široké informovanosti, musí být transparentní a musí umožňovat vyváženou diskusi a účast všech zainteresovaných stran, a to s cílem napomáhat rozvoji poznatků a komunikačních toků a tak umožňovat větší zapojení jednotlivců do rozhodování ovlivňujícího jejich zdraví. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu právo obyvatel Společenství na jednoduché, srozumitelné a vědecky podložené informace o opatřeních přijatých na ochranu zdraví a k prevenci nemocí za účelem zvýšení kvality života.
(2) Zdraví představuje prioritu a při vypracovávání a provádění všech politik a činností Společenství by měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany zdraví. Podle článku 152 Smlouvy je úkolem Společenství hrát v této oblasti aktivní úlohu a v souladu se zásadou subsidiarity přijímat opatření, která nemohou přijímat jednotlivé členské státy.
(3) V rámci plánu veřejného zdraví stanoveného ve sdělení Komise ze dne 24. listopadu 1993, které vymezuje okruh opatření v oblasti veřejného zdraví, bylo přijato osm akčních programů, a to:
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 645/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se podpory zdraví, informovanosti, výchovy a vzdělávání v oblasti zdraví v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[5],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční plán boje proti rakovině v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[6],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 647/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se prevence AIDS a některých dalších přenosných nemocí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[7],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 102/97/ES ze dne 16. prosince 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci drogové závislosti v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[8],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1400/97/ES ze dne 30. června 1997, kterým se přijímá akční program Společenství pro sledování zdravotního stavu v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1997 - 2001)[9],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 372/1999/ES ze dne 8. února 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci úrazů v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[10],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1295/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro vzácné nemoci v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[11],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1296/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro nemoci související se znečištěním životního prostředí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2001)[12].
Dále bylo přijato rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství[13]. Na základě tohoto rozhodnutí Komise přijala dne 22. prosince 1999 rozhodnutí č. 2000/57/ES o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí[14].
(4) K dalším opatřením přijatým v oblasti veřejného zdraví patří doporučení Rady ze dne 29. června 1998 o vhodnosti dárců krve a krevní plazmy a vyšetřování darované krve v Evropském společenství (98/463/ES)[15] a doporučení Rady ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES)[16].
(5) Plán veřejného zdraví byl přezkoumán ve sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 o vývoji politiky veřejného zdraví v Evropském společenství, v němž se uvádí, že s ohledem na nová ustanovení Smlouvy, nové výzvy a získané zkušenosti je nezbytné přijmout v oblasti zdraví novou strategii a nový program.
(6) Rada ve svých závěrech ze dne 26. listopadu 1998 o budoucím rámci činnosti Společenství v oblasti veřejného zdraví[17] a ve svém usnesení ze dne 8. června 1999[18], Hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 9. září 1998[19], Výbor regionů ve svém stanovisku ze dne 19. listopadu 1998[20] a Evropský parlament ve svém usnesení A4-0082/99 ze dne 12. března 1999[21] uvítaly sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 a podpořily stanovisko, že opatření na úrovni Společenství by měla být obsažena v jednom globálním programu, který by se týkal období nejméně pěti let a sledoval by tři hlavní cíle: zlepšit informovanost v zájmu rozvoje veřejného zdraví, zajistit rychlou reakci v případech ohrožení zdraví a řešit rozhodující zdravotní faktory prostřednictvím podpory zdraví a prevence nemocí, za pomoci meziodvětvových opatření a s využitím všech vhodných nástrojů stanovených ve Smlouvě.
(7) Ve svém usnesení ze dne 29. června 2000 o plnění závěrů konference v Evoře, která se zabývala rozhodujícími zdravotními faktory, Rada uvádí, že vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy a uvnitř jednotlivých členských států, pokud jde o zdravotní stav obyvatelstva a výsledky zdravotní péče, je nezbytné vyvinout větší úsilí koordinované na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství; rovněž vítá závazek Komise předložit návrh nového programu v oblasti veřejného zdraví, jehož součástí jsou zvláštní opatření týkající se rozhodujících zdravotních faktorů a spočívající v podpoře zdraví a prevenci nemocí s využitím meziodvětvové politiky; Rada souhlasí, že za tímto účelem je třeba vytvořit určitou znalostní základnu a odpovídající účinný systém pro sledování zdravotního stavu; zdůraznila význam nové strategie Společenství v oblasti veřejného zdraví založené na opatřeních, která se týkají konkrétních rozhodujících zdravotních faktorů a která byla přijata již v rámci stávajících programů, zejména pokud jde o tabák, výživu a alkohol; rovněž je podle ní důležité nejen zajistit návaznost na přijatá opatření, ale také pokračovat v jejich realizaci systematickou a plně koncepční prací.
(8) Rada znovu potvrdila své závěry o boji proti spotřebě tabáku ze dne 18. listopadu 1999, ve kterých zdůrazňuje nutnost vypracovat společnou strategii, a vyzvala mimo jiné Komisi, aby posílila spolupráci mezi oblastí zdravotní politiky a politikami v ostatních oblastech s cílem zajistit v těchto oblastech vysokou úroveň ochrany zdraví.
(9) Rada dne 18. listopadu 1999 jednomyslně schválila usnesení o podpoře duševního zdraví.
(10) Podle výroční zprávy Světové zdravotnické organizace WHO za rok 2000 o stavu zdraví ve světě existuje pět hlavních příčin nemocnosti (na základě počtu roků života ztracených nemocností): 1. neuropsychiatrické poruchy, 2. kardiovaskulární choroby, 3. zhoubné novotvary, 4. traumatická poranění a 5. nemoci dýchacího ústrojí. Infekční choroby, zejména sexuálně přenosné nemoci jako HIV/AIDS, a rezistence k antibiotikům představují nové zdravotní riziko pro evropskou populaci. Jedním z důležitých cílů programu by bylo lépe stanovit hlavní příčiny nemocnosti ve Společenství a zejména hlavní určující zdravotní faktory.
(11) Program by měl přispět k výměně informací o jakostních normách v oblasti veřejného zdraví.
(12) Je nezbytné shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje na úrovni Společenství, aby bylo možné účinně sledovat zdravotní stav populace a získávat objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace, které si lze vyměňovat a které Komisi a členským státům umožní zlepšovat informovanost veřejnosti a navrhovat vhodné strategie, politiky a opatření s cílem dosáhnout vyšší úrovně ochrany lidského zdraví. V zájmu komplexnosti programu je třeba vzít v úvahu také údaje pocházející ze soukromého sektoru. Všechny důležité statistické údaje by měly být analyzovány a rozčleněny podle pohlaví.
(13) Pro zajištění informovanosti v oblasti veřejného zdraví a jeho sledování má Společenství a jeho členské státy k dispozici určité prostředky a mechanismy. Pro provádění daného programu, pro rozvoj vzájemné spolupráce členských států a pro zvýšení účinnosti stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví je však nezbytné zajistit vysokou úroveň koordinace mezi opatřeními a iniciativami, které přijímá Společenství a jednotlivé členské státy.
(14) Je nesmírně důležité, aby Komise zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu, a to na všech úrovních, od té nejnižší až po tu nejvyšší, a aby podporovala vzájemnou spolupráci členských států. Je třeba, aby úkolem jakékoliv organizační struktury vytvořené za tímto účelem pod záštitou Komise bylo shromažďovat, sledovat a vyhodnocovat údaje, jakož i vypracovat monitorovací metody a vytvořit předpoklady pro zajištění rychlé a koordinované reakce v případech ohrožení zdraví. Tyto organizační struktury by byly založeny na posílení centrálních fondů a na těsnějším zapojení příslušných institucí určených členskými státy.
(15) S využitím příslušných odborných znalostí je třeba v oblasti zdravotních informací zajistit odpovídající a trvalou koordinaci činností, které jsou zaměřeny na určování informačních potřeb, vývoj ukazatelů, shromažďování údajů a informací, otázky srovnatelnosti, vzájemnou výměnu údajů a informací s členskými státy a mezi nimi, trvalé rozšiřování databází, analýzy a rozsáhlejší šíření informací. Tuto koordinaci je nutné zaručit rovněž v oblasti rychlé reakce v případech ohrožení zdraví, v rámci činností spojených s epidemiologickým dozorem, rozvojem metod sledování, výměnou informací o pokynech a opatřeních, mechanismech a postupech v oblasti prevence a kontroly.
(16) Je nesmírně důležité, aby Komise prostřednictvím vhodných strukturálních mechanismů zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu a aby podpořila spolupráci mezi členskými státy. Mají-li tyto strukturální mechanismy fungovat hladce a účinně, je nezbytné navázat trvalou spolupráci se zdravotnickými orgány členských států a přitom respektovat pravomoci členských států.
(17) Komise by případně měla předložit další návrhy týkající se druhu strukturálního mechanismu potřebného k provádění strategie veřejného zdraví, zejména pokud jde o sledování zdravotního stavu a rychlou reakci při ohrožení zdraví.
(18) Hlavním cílem programu v oblasti veřejného zdraví je přispět k dosažení vysoké úrovně tělesného a duševního zdraví a pohody a větší rovnosti ve zdravotnické oblasti v celém Společenství pomocí opatření zaměřených na zlepšení veřejného zdraví, prevenci lidských chorob a poruch zdraví a odstranění zdrojů nebezpečných pro zdraví v rámci boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti, to vše s přihlédnutím k pohlaví a věku. Tento cíl bude splněn, budou-li opatření vedena potřebou prodloužit délku života bez postižení nebo onemocnění, přispívat ke kvalitě života, minimalizovat hospodářské a sociální důsledky nemoci a tím zmenšovat nerovnosti zdravotního charakteru, a současně potřebou přistupovat ke zdravotním otázkám z regionálního hlediska. Prioritou by měla být opatření na podporu zdraví, která jsou zaměřena na hlavní příčiny nemocnosti. Program by měl podporovat vývoj integrované a meziodvětvové zdravotní strategie, jejímž cílem je zajistit, aby politiky a opatření Společenství přispívaly k ochraně a podpoře zdraví.
(19) Má-li tohoto cíle být dosaženo, měl by daný program vzít v úvahu význam výchovy, vzdělávání a vytváření sítí.
(20) Smlouva stanoví, že při navrhování a provádění všech politik a opatření Společenství musí být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Je třeba zajistit úzkou provázanost všech politik Společenství, které mají vliv na zdraví, se strategií Společenství v oblasti veřejného zdraví. V rámci programu v oblasti veřejného zdraví bude prioritním úkolem vypracování kritérií a metod pro hodnocení návrhů politik a jejich prováděcích opatření. Při vypracování opatření, která mají být v rámci programu přijata, jakož i společných strategií a akcí v návaznosti na jiné příslušné programy a akce Společenství v této oblasti je třeba dbát na to, aby tyto ostatní politiky a akce Společenství obsahovaly "zdravotní" hledisko a aby je podporovala meziodvětvová politika.
(21) Dosažení hlavního cíle a obecných cílů programu vyžaduje účinnou spolupráci členských států, jejich plnou účast při provádění akcí Společenství a zapojení institucí, sdružení, organizací a orgánů působících v oblasti zdravotnictví, jakož i široké veřejnosti. K zajištění trvalého a hospodárného využití stávajících finančních prostředků a kapacit Společenství je třeba využívat sítí vytvořených ve Společenství a na vnitrostátní úrovni, aby se tak členské státy mohly vzájemně podělit o odborné znalosti a zkušenosti, pokud jde o používání účinných metod při provádění preventivních opatření, opatření na podporu zdraví a kritérií jakosti. Je třeba vést dialog se všemi rozhodujícími subjekty usilujícími o zlepšení veřejného zdraví a začlenit jejich odborné znalosti do účinné a transparentní vědomostní základny Společenství. Je třeba navázat spolupráci s orgány a nevládními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví s použitím vhodných mechanismů, například organizováním zdravotnických fór.
(22) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality podle článku 5 Smlouvy vyvíjí Společenství činnost v oblastech, které nespadají do jeho výlučné pravomoci, jako je například veřejné zdraví, pouze tehdy, pokud z důvodu rozsahu nebo účinků zamýšleného opatření může být daných cílů dosaženo lépe na úrovni Společenství. Cílů programu nelze v dostatečné míře dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států vzhledem ke složitosti, nadnárodnímu charakteru a nedostatečné vnitrostátní kontrole faktorů ovlivňujících zdraví. Proto je třeba, aby program podpořil a doplnil akce a opatření na úrovni členských států. Program může znamenat velký přínos pro rozvoj zdraví a zdravotnických systémů ve Společenství díky tomu, že podpoří struktury a programy, které dále rozvíjejí schopnosti jednotlivců, institucí, sdružení, organizací a orgánů působících ve zdravotnictví, že umožní výměnu zkušeností a nejlepší praxe a poskytne základnu pro společnou analýzu faktorů ovlivňujících veřejné zdraví. Program může být rovněž přínosný v případě ohrožení veřejného zdraví přeshraniční povahy, jako například v případě infekčních onemocnění, znečištění životního prostředí nebo kontaminace potravin v takovém rozsahu, že jsou nezbytné společné strategie a akce. Program umožní Společenství přispět k plnění závazků, které pro něj vyplývají ze Smlouvy v oblasti veřejného zdraví, a přitom plně respektuje odpovědnost členských států za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. Toto rozhodnutí nepřekračuje míru nezbytnou k dosažení těchto cílů.
(23) Opatření stanovená v rámci programu podporují zdravotnickou strategii Společenství a znamenají přínos Společenství v tom, že reagují na potřeby vyplývající z podmínek a struktur vznikajících při činnosti Společenství v jiných oblastech, zaměřují se na nové výsledky vývoje, nová rizika a nové problémy, pro jejichž řešení z hlediska ochrany svých obyvatel má Společenství lepší podmínky, neboť spojuje činnosti prováděné na vnitrostátní úrovni relativně izolovaně a s omezeným dopadem a doplňuje je v zájmu dosažení kladných výsledků pro obyvatelstvo Společenství a současně přispívá k upevnění solidarity a soudržnosti ve Společenství. Nová zdravotnická strategie a akční program v oblasti veřejného zdraví musí být příležitostí pro další posílení "občanské" dimenze zdravotnické politiky Společenství.
(24) Má-li být zajištěno, aby opatření řešila velké problémy a rizika existující ve zdravotnictví účinně a koordinovaně s ostatními politikami a činnostmi Společenství a aby přitom nedocházelo k duplicitě, program musí umožňovat provádění společných opatření se souvisejícími programy a akcemi Společenství. Proaktivní využívání ostatních politik Společenství, jako například strukturálních fondů a sociální politiky, by mohlo mít kladný vliv na rozhodující zdravotní faktory.
(25) Má-li být zajištěno účinné provádění opatření a akcí a dosaženo očekávaných účinků programu, musí být shromažďované údaje srovnatelné. Kompatibilita a interoperabilita systémů a sítí pro výměnu informací a údajů za účelem rozvoje veřejného zdraví by rovněž mohly být významným přínosem; je třeba vyvinout další úsilí ke splnění těchto cílů. Prvořadý význam má výměna informací na základě srovnatelných a kompatibilních údajů.
(26) Obecně platí, že opatření a akce v rámci programu musí brát v úvahu vývoj nových technologií a aplikace informačních technologií; zejména je třeba postupovat koordinovaně vzhledem k projektům vypracovaným a uskutečňovaným v oblasti veřejného zdraví v rámci integrovaného akčního programu pro elektronickou Evropu ("eEurope") a ostatních příslušných programů, aby se předešlo jejich překrývání a aby byl zejména zajištěn rovný přístup k informacím týkajícím se zdraví.
(27) Evropská rada na zasedání ve Feiře v červnu 2000 schválila akční plán "eEurope 2002 - informační společnost pro všechny", který v kapitole "Zdraví on-line" vyzývá členské státy, aby vytvořily infrastrukturu uživatelsky vstřícných, validovaných a interoperabilních systémů určených pro zdravotní výchovu, prevenci nemocí a lékařskou péči. Je nesmírně důležité, aby se nové informační technologie používaly tak, aby občané měli co možná nejlepší přístup k informacím týkajícím se zdraví.
(28) Při provádění programu je třeba maximálně využívat příslušných výsledků získaných v rámci výzkumných programů Společenství, které podporují výzkum v oblastech, na něž se program vztahuje.
(29) Je třeba přihlédnout ke zkušenostem získaným na základě různých chart přijatých v oblasti veřejného zdraví.
(30) Při provádění programu Společenství je nutné dodržovat všechny příslušné právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů a vytvořit mechanismy zajišťující důvěrnost a bezpečnost údajů.
(31) Program by měl trvat šest let, aby poskytl dostatek času pro zavedení opatření, která umožní dosáhnout jeho cílů.
(32) Je nezbytné, aby Komise zabezpečila provádění programu v úzké spolupráci s členskými státy. Za účelem získání vědeckých informací a stanovisek k provádění programu je žádoucí, aby vzájemně spolupracovali světově uznávaní vědci a odborníci.
(33) Je třeba zajistit, aby akce prováděné v rámci programu a akce naplánované nebo prováděné v rámci jiných politik a aktivit na sebe navazovaly a vzájemně se doplňovaly, zejména s přihlédnutím k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví při stanovování a provádění všech politik a činností Společenství.
(34) Je třeba zajistit úzkou spolupráci a vzájemné konzultace mezi orgány Společenství odpovědnými za posuzování rizik, kontrolu a výzkum v oblasti potravin a bezpečnosti potravin, ochrany životního prostředí a nezávadnosti výrobků.
(35) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje přednostní rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu[22] pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu. Finanční rámec by měl odpovídat potřebám a cílům programu.
(36) Finanční prostředky pocházející z jiných politik Společenství a určené pro společné akce v rámci programu se připojí k finančnímu rámci stanovenému pro program.
(37) Je nezbytné stanovit, že lze provádět přerozdělování prostředků a změnu opatření při respektování požadavku na transparentnost a kritérií pro výběr a pořadí priorit podle velikosti rizika nebo potenciálního dopadu, výsledků hodnocení, znepokojení veřejnosti, stávajících prostředků umožňujících intervenovat nebo možnosti takové prostředky získat, podle subsidiarity, přidané hodnoty a vlivu na ostatní odvětví. Mezi třemi cíli programu je však třeba zachovat rovnováhu a přidělovat na tyto tři cíle rozpočtové prostředky spravedlivě.
(38) K dosažení cílů programu jsou nezbytná praktická opatření. Proto je při zavádění programu a přidělování prostředků v rámci programu nutné zdůraznit význam praktických opatření.
(39) Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí musí být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[23].
(40) Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) stanoví užší spolupráci v oblasti veřejného zdraví mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které jsou účastníky Evropského hospodářského prostoru (zeměmi ESVO/EHP), na straně druhé. Dále je třeba stanovit, že k programu se budou moci připojit přidružené země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami Evropských dohod, jejich dodatkových protokolů a rozhodnutí příslušných Rad přidružení, Kypr, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty, jakož i Malta a Turecko, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.
(41) Je třeba vést kandidátské země k aktivní účasti na vypracování a provádění tohoto nového programu a posoudit otázku strategického přístupu k zdravotnictví v těchto zemích, zejména pokud jde o jejich specifické problémy.
(42) V okamžiku přistoupení nových členských států musí Komise vypracovat zprávu o důsledcích, které přistoupení nových států bude mít pro program.
(43) Je třeba podporovat spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví, jako je Světová zdravotnická organizace (WHO), Rada Evropy a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a to nejen v oblasti shromažďování a analyzování údajů (včetně ukazatelů), ale také v oblasti podpory zdraví na meziodvětvové úrovni, aby byla zajištěna efektivnost nákladů, aby se zamezilo duplicitě činností a programů a aby byla zajištěna synergie a vzájemná součinnost, zejména s přihlédnutím k zvláštním ujednáním o spolupráci, jako jsou například ujednání mezi WHO a Komisí.
(44) Přijatá opatření musí být pravidelně kontrolována a hodnocena, a to i na základě nezávislých externích posudků, aby hodnota a přínos programu byly co největší. Musí existovat možnost upravit nebo pozměnit program na základě těchto hodnocení a vývoje, ke kterému může dojít v celkovém kontextu opatření Společenství ve zdravotnické oblasti a v oblastech souvisejících se zdravotnictvím. Je nutné, aby Evropský parlament byl informován o ročních pracovních plánech vypracovaných Komisí.
(45) Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví je založen na činnostech a osmi programech v dříve stanoveném rámci, jakož i na fungování sítě pro epidemiologický dozor a kontrolu přenosných nemocí ve Společenství, a obsahuje všechny cíle a opatření definované v rámci těchto činností a programů, a to v podobě globální a ucelené zdravotní strategie. Nový program se vztahuje na rozhodnutí týkající se uvedených osmi programů, a proto je třeba tato rozhodnutí zrušit s účinkem ode dne 31. prosince 2002,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Stanovení programu
1. Tímto rozhodnutím se stanoví akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví, dále jen "program".
2. Program bude prováděn v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2008.
Článek 2
Hlavní cíl a obecné cíle
1. Program, který doplňuje vnitrostátní politiky, si klade za cíl ochranu lidského zdraví a zlepšení veřejného zdraví.
2. Obecné cíle programu jsou:
a) zlepšit informovanost a prohloubit znalosti za účelem rozvoje veřejného zdraví;
b) zvýšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví;
c) podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní faktory.
3. Program rovněž přispěje k:
a) zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví při vypracování a provádění všech politik a akcí Společenství prosazováním integrované a meziodvětvové zdravotnické strategie;
b) odstranění nerovností ve zdravotnictví;
c) posílení spolupráce mezi členskými státy v oblastech, které upravuje článek 152 Smlouvy.
Článek 3
Akce a činnosti Společenství
1. Obecných cílů programu stanovených v článku 2 se dosáhne na základě akcí uvedených v příloze.
2. Tyto akce se provádějí v úzké spolupráci s členskými státy a jsou zaměřeny na podporu průřezových činností, které je možné využít k úplnému či částečnému provádění uvedených akcí a které v případě potřeby mohou být kombinovány. Jedná se o tyto činnosti:
a) činnosti týkající se systémů sledování a rychlé reakce
i) činnosti v rámci sítí provozovaných prostřednictvím struktur určených členskými státy a další činnosti, na kterých má Společenství zájem z důvodu sledování zdravotního stavu obyvatelstva, poskytování vnitrostátních informací, jakož i údajů na úrovni Společenství na podporu cílů programu;
ii) činnosti, jejichž cílem je řešit situace, kdy je ohroženo zdraví, včetně těžkých onemocnění, reagovat na nepředvídané události, umožnit šetření a koordinovat odezvu;
iii) příprava, vytvoření a používání vhodných strukturálních mechanismů určených ke koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a pro rychlou reakci v případě ohrožení zdraví;
iv) vytvoření vhodného propojení mezi akcemi, které se týkají systémů sledování a systémů rychlé reakce;
b) činnosti týkající se rozhodujících zdravotních faktorů
příprava a vykonávání činností v oblasti podpory zdraví a prevence nemocí, které tvoří součást všech politik Společenství a do kterých jsou případně zapojeny nevládní organizace, inovační nebo pilotní projekty a sítě mezi vnitrostátními institucemi a činnostmi;
c) činnosti týkající se právních předpisů
i) přípravné práce pro tvorbu právních nástrojů Společenství v oblasti veřejného zdraví;
ii) hodnocení vlivu právních předpisů Společenství na zdraví;
iii) koordinace postojů Společenství a jeho členských států na fórech, kde se diskutuje o otázkách týkajících se zdraví;
d) činnosti související s konzultacemi, získáváním poznatků a informovaností
i) rozvoj a šíření zdravotnických informací a poznatků, včetně statistických údajů, zpráv, studií, analýz a stanovisek v otázkách společného zájmu Společenství a členských států, mezi příslušnými orgány v členských státech, mezi zdravotnickými a dalšími odborníky a případně rovněž mezi ostatními zainteresovanými osobami a širokou veřejností;
ii) informace a konzultace o zdraví a otázkách souvisejících se zdravím na úrovni Společenství, se zapojením všech dotyčných subjektů, jako jsou svazy pacientů, asociace zdravotnických odborníků, poskytovatelů zdravotní péče, odborových organizací, sociálních partnerů a nevládních organizací působících v oblasti veřejného zdraví;
iii) výměna zkušeností a informací o otázkách týkajících se zdraví mezi Společenstvím a orgány a příslušnými organizacemi členských států;
iv) podpora vzdělávání a odborné přípravy v oblasti veřejného zdraví ke splnění cílů programu;
v) rozvoj a využívání sítí pro výměnu informací o nejlepší praxi v oblasti veřejného zdraví a o účinnosti zdravotních politik;
vi) získávání vědeckých informací a poradenství od špičkových vědců a odborníků;
vii) podpora a rozvoj činností vykonávaných Společenstvím a členskými státy, které se týkají správné praxe a vhodných směrů rozvoje veřejného zdraví založených na vědeckých údajích;
e) podpora koordinace nevládních organizací na evropské úrovni, které vyvíjejí činnosti definované v programu jako prioritní. Tyto organizace mohou působit samostatně nebo v rámci několika koordinovaných sdružení.
Článek 4
Společné strategie a akce
Má-li být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví při vytváření a provádění všech politik a akcí Společenství, cíle programu se mohou uskutečňovat formou společných strategií a opatření tím, že se zajistí návaznost na příslušné programy a akce Společenství, zejména v oblasti ochrany spotřebitele, sociální ochrany, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zaměstnanosti, výzkumu a technického rozvoje, vnitřního trhu, informační společnosti a informačních technologií, statistiky, zemědělství, vzdělávání, dopravy, průmyslu a životního prostředí, jakož i na akce uskutečňované Společným výzkumným střediskem a příslušnými orgány Společenství, s nimiž se upevní spolupráce.
Článek 5
Provádění programu
1. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajišťuje provádění akcí uvedených v programu podle článku 9 a dbá na harmonické a vyvážené rozvíjení programu.
2. Komise napomáhá provádění tím, že vhodnými strukturálními mechanismy, do nichž jsou úzce zapojeny členské státy, zajišťuje koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví.
3. Komise a členské státy přijmou v rámci své pravomoci vhodná opatření s cílem zajistit efektivní realizaci programu a zavést mechanismy na úrovni Společenství a členských států, které umožní, aby cílů programu bylo dosaženo. Dbají na to, aby byly poskytovány patřičné informace o akcích uskutečňovaných díky programu a aby účast na akcích, jejichž provádění přísluší místním a regionálním orgánům a nevládním organizacím, byla co možná nejširší.
4. V úzké spolupráci s členskými státy se Komise snaží zajistit srovnatelnost údajů a informací a tam, kde je to možné, rovněž kompatibilitu a interoperabilitu systémů a sítí určených k výměně údajů a informací týkajících se zdraví.
5. Při provádění programu Komise společně s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů upravujících ochranu osobních údajů, případně rovněž vytvoření mechanismů, které zajistí důvěrnost a bezpečnost těchto údajů.
6. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajistí přechod od akcí, které se provádějí v rámci programů přijatých v oblasti veřejného zdraví rozhodnutími uvedenými v článku 13 a která přispívají k prioritám stanoveným v tomto programu, k akcím, které budou prováděny na základě tohoto programu.
Článek 6
Vzájemný soulad a komplementarita
Komise zajistí vzájemný soulad a komplementaritu mezi akcemi prováděnými v rámci programu a akcemi prováděnými v rámci jiných politik a aktivit Společenství, včetně politik uvedených v článku 4. Komise zejména určí návrhy, které jsou zvláště důležité z hlediska cílů a opatření tohoto programu a informuje výbor uvedený v článku 9 o tom, jakým způsobem jsou v těchto návrzích zohledněny zdravotní otázky a jaký je jejich očekávaný dopad na zdraví.
Článek 7
Financování
1. Finanční rámec pro provádění programu na dobu uvedenou v článku 1 se stanovuje ve výši 312 milionů eur.
Výdaje na technickou a administrativní pomoc týkající se strukturálních mechanismů uvedených v čl. 3 odst. 2) písm. a) bodu iii) a na činnosti z nich vyplývající jsou hrazeny z celkového rozpočtu programu.
2. Roční přidělované částky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
Článek 8
Prováděcí opatření
1. Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí vztahující se k bodům uvedeným níže se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 2:
a) roční plán prací k provádění programu, stanovení priorit a akcí, které musí být přijaty, včetně přidělení finančních prostředků;
b) pravidla, kritéria a postupy pro výběr a financování akcí uvedených v programu;
c) pravidla pro provádění společných strategií a akcí podle článku 4;
d) pravidla pro hodnocení programu podle článku 12;
e) pravidla pro přípravu jakéhokoli strukturálního mechanismu určeného ke koordinaci sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví;
f) metody přenosu, výměny a šíření informací a metody pro rychlou reakci v případech ohrožení zdraví v rámci programu, aniž jsou dotčena prováděcí opatření stanovená v rozhodnutí 2119/98/ES.
2. Pokud jde o všechny další záležitosti, pak opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou poradním postupem podle čl. 9 odst. 3.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 10
Účast zemí ESVO/EHP, přidružených zemí střední a východní Evropy, Kypru, Malty a Turecka
Program je otevřený pro účast:
a) zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;
b) přidružených zemí střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v Evropských dohodách, v jejich dodatkových protokolech a v rozhodnutích příslušných Rad přidružení;
c) Kypru, jehož účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty;
d) Malty a Turecka, jejichž účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.
Článek 11
Mezinárodní spolupráce
Během provádění programu se postupem podle čl. 9 odst. 3 podporuje rozvoj spolupráce s třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, které působí v oblasti veřejného zdraví, zejména se Světovou zdravotnickou organizací, Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), nebo které mohou mít vliv na veřejné zdraví, jako je Světová obchodní organizace (WTO) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO). Bude zejména třeba koordinovat zdravotnický informační systém a prostředky určené k reagování na ohrožení zdraví s činností Světové zdravotnické organizace, a to vždy tam, kde tato koordinace je vhodná a možná.
Článek 12
Kontrola, hodnocení a šíření výsledků
1. Komise pravidelně kontroluje, v úzké spolupráci s členskými státy a případně s pomocí odborníků, jak jsou z hlediska cílů prováděny akce programu. Každoročně o tom podává zprávu Výboru. Komise zasílá znění svých hlavních závěrů Evropskému parlamentu a Radě.
2. Na žádost Komise informují členské státy o provádění a výsledcích tohoto programu.
3. Nejpozději na konci čtvrtého roku programu pověří Komise nezávislé kompetentní odborníky, aby vypracovali externí hodnocení průběhu programu a výsledků dosažených za první tři roky. Rovněž posoudí účinky programu na zdraví a účinnost využívání finančních prostředků, jakož i vzájemný soulad a komplementaritu programu s ostatními relevantními programy, akcemi a iniciativami prováděnými v rámci jiných politik a činností Společenství. Závěry tohoto hodnocení spolu s vlastními připomínkami sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Nejpozději na konci roku následujícího po ukončení programu Komise těmto orgánům rovněž předloží závěrečnou zprávu o provádění programu.
4. Komise zpřístupní veřejnosti výsledky provedených akcí a hodnotících zpráv.
Článek 13
Zrušující ustanovení
S účinkem ode dne 31. prosince 2002 se zrušují tato rozhodnutí:
rozhodnutí č. 645/96/ES, rozhodnutí č. 646/96/ES, rozhodnutí č. 647/96/ES, rozhodnutí č. 102/97/ES, rozhodnutí č. 1400/97/ES, rozhodnutí č. 372/1999/ES, rozhodnutí č. 1295/1999/ES, rozhodnutí č. 1296/1999/ES.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
V Bruselu dne 23. září 2002.