ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 1. října 2003
související s jednáním podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o Evropském hospodářském prostoru proti Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries, Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd a Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd
(Případ č. C.37.370 - Sorbity)
(oznámeno pod číslem K(2003) 3426)
(pouze anglické a německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/493/ES)
Dne 1. října 2003 Komise přijala rozhodnutí týkající se jednání podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o Evropském hospodářském prostoru. V souladu s ustanoveními článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (1) Komise zveřejňuje jména stran a hlavní obsah rozhodnutí stejně jako výši uložených pokut s ohledem na oprávněný zájem podniků při ochraně svých obchodních zájmů. Veřejně přístupnou verzi celého znění rozhodnutí naleznete v závazných jazycích případu a v pracovních jazycích Komise na webových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
I. SHRNUTÍ PROTIPRÁVNÍHO JEDNÁNÍ
(1)
Toto rozhodnutí je určeno společnostem Chisso Corporation (dále jen „Chisso“), Daicel Chemical Industries, Ltd (dále jen „Daicel“), Hoechst AG (dále jen „Hoechst“), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (dále jen „Nippon“) a Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (dále jen „Ueno“).
(2)
Společnosti, kterým je toto rozhodnutí určeno, se dopustily jednotného a soustavného porušování čl. 81 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouvy o ES“ nebo „Smlouvy“) a od 1. ledna 1994 porušování čl. 53 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohody o EHP“) pokrývající celé území EHP, kdy
-
se dohodly na cílových cenách,
-
si rozdělily objemové kvóty pro sorbity,
-
se rozhodly nedodávat technologie společnostem, které by potenciálně vstoupily na trh, a
-
kontrolovaly svá protikonkurenční opatření.
(3)
Podniky se dopouštěly protiprávního jednání minimálně od 31. prosince 1978 do minimálně 30. listopadu 1995 v případě společnosti Nippon a minimálně do 31. října 1996 v případě ostatních společností.
(4)
Sorbity jsou chemické konzervační prostředky (antimikrobiální látky) používané zejména v potravinách a nápojích, které jsou schopny zpomalit nebo zabránit růstu mikroorganismů jako jsou kvasinky, baktérie, plísně nebo houby. Jejich základními mechanismy jsou snižování využitelnosti vody a zvyšování kyselosti. Tyto přísady jsou někdy také využívány pro uchování dalších důležitých vlastností potravin jako je chuť, barva, textura a nutriční hodnota. Sorbity se používají nejen jako konzervační prostředky v potravinách a nápojích, velmi dobře se uplatňují také při stabilizaci dalších druhů výrobků jako jsou farmaceutické výrobky, kosmetika, potraviny pro zvířata chovaná v zájmovém chovu a krmiva pro hospodářská zvířata.
(5)
Existují tři hlavní druhy sorbitů: kyselina sorbová, sorban draselný a sorban vápenatý.
(6)
Kyselina sorbová je základní výrobek. Jedná se o fyziologicky inertní mastnou kyselinu rozkládající se a zužitkovávanou v těle. Nemá žádný vliv na pach či chuť výrobků, k jejichž konzervaci slouží. Často se používá v margarínech, majonézách, salátech, sýrech, rybích výrobcích, masných výrobcích a uzeninách, ovocných výrobcích, nápojích, cukrářských a pekařských výrobcích, ale také ve fungistatických balicích materiálech. Jedná se o látku technicky náročnou na výrobu, zatímco další sorbitové výrobky jsou výsledkem technicky jednodušší přeměny z kyseliny sorbové. Výroba kyseliny sorbové vyžaduje dvě nezbytné suroviny keten a krotonaldehyd, kdy prvně uvedená látka (plyn) musí být vyrobena přímo na místě. Nezbytné vysoké investice do výrobních závodů znamenají závažné překážky pro další společnosti, které by potenciálně vstoupily na trh.
(7)
Sorban draselný se používá v případech, kdy je požadovaná vysoká rozpustnost ve vodě. Použití kyseliny sorbové je omezeno z důvodu její nízké rozpustnosti ve vodě. Proto je sorban draselný hlavní formou používanou ve většině výrobků s vysokým obsahem vody.
(8)
Sorban vápenatý se vyrábí v malých množstvích a používá se pro povrchovou úpravu papíru na balení sýrů ve Francii a Itálii.
(9)
Kyselina sorbová a její soli (včetně sorbanu draselného) se řadí mezi hlavní konzervační prostředky používané v západní Evropě. Kyselina sorbová představuje 30 % prodeje sorbitů, zatímco sorban draselný představuje zbývajících 70 %.
(10)
Konzervační prostředky jsou „hotové“ výrobky nevyžadující intenzívní výzkum a vývoj. Vyhlídky, že se na trhu objeví nové konzervační prostředky, jsou minimální.
(11)
Sorbity jsou vedoucím segmentem výrobků v oblasti konzervačních prostředků. Hlavními výrobky nahrazujícími sorbity jsou benzoan sodný a draselný spolu s parabeny. Nicméně, řada výrobků dává z důvodu kvality přednost sorbitům, bez ohledu na jejich vyšší cenu. Žádný z těchto výrobků nepředstavuje dokonalou náhradu, přičemž v odvětví potravinářských konzervačních prostředků zejména trh s parabeny ovládá pouze jedna společnost. Poptávka po sorbitech není cenově proměnlivá, protože existuje jenom málo možností jejich dalších použití, jsou-li vůbec jaké.
(12)
Z geografického hlediska se jedná o celosvětový trh. Překračuje tedy geografické území, na které se vztahují sankce, a sice EHP.
(13)
Struktura, organizace a fungování kartelu byly založeny na rozdělení podílů na trhu. Společnost Hoechst zastupovala evropský trh a společnosti Daicel, Chisso, Nippon a Ueno společně jako skupina zastupovaly japonský trh.
(14)
Schůzky kartelu se konaly na několika různých úrovních. Dvakrát do roka se konaly schůzky mezi společností Hoechst a čtyřmi japonskými výrobci („společné schůzky“), dále to byly přípravné schůzky japonských výrobců („přípravné schůzky“) a bilaterální schůzky a telefonní kontakty („bilaterální kontakty“).
(15)
Před každou společnou schůzkou se japonští výrobci účastnili řady přípravných schůzek za účelem ujednání cen a objemových kvót, které měly být projednávány se společností Hoechst.
(16)
Vedle skupinových schůzek se konala řada bilaterálních schůzek a telefonních kontaktů mezi společností Hoechst a japonskými výrobci.
II. POKUTY
(17)
Po zvážení povahy protiprávního jednání v tomto případě, jeho skutečného dopadu na trh se sorbity a skutečnosti, že pokrývalo celý společný trh a po vytvoření EHP celý trh EHP, se Komise domnívá, že se podniky, kterých se toto rozhodnutí týká, dopustily porušení čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP, které bylo velmi závažné.
(18)
V kategorii velmi závažného protiprávního jednání umožňuje škála možných pokut použít pro jednotlivé podniky rozdílný přístup, který bere v úvahu faktickou ekonomickou schopnost viníků způsobit závažné škody konkurenci. Tento přístup je zejména nutný v případech, kdy - stejně jako v tomto případě - existuje značná nerovnost mezi tržními podíly podniků, které se dopustily protiprávního jednání.
(19)
Za okolností tohoto případu, který zahrnuje několik podniků, je nezbytné při stanovení základní částky pokut zohlednit konkrétní hmotnost a skutečný dopad protiprávního jednání každého podniku na konkurenci. Za tímto účelem je možné rozdělit uvedené podniky do různých skupin podle daného významu uvedených podniků na příslušném trhu.
(20)
V tomto případě proto Komise považuje za správné brát celosvětový obrat tohoto výrobku za poslední rok, ve kterém se všechny uvedené společnosti dopouštěly protiprávního jednání (1995), jako základ pro porovnání relativního významu každého podniku na příslušném trhu.
(21)
Podle informací o celosvětovém obratu výrobku, které poskytly samy společnosti v odpovědi na žádost Komise byla v roce 1995 společnost Hoechst zdaleka největším výrobcem sorbitů na celosvětovém trhu s […]* (2) % podílem na trhu (v EHP […]* %). Proto je zařazena do první skupiny. Společnosti Daicel, Chisso, Nippon a Ueno mají podíl na trhu pohybující se mezi […]* % a […]* % (v EHP mezi […]* % a […]* %). Proto jsou zařazeny do druhé skupiny.
(22)
Na základě již uvedeného je příslušná počáteční částka pokut, které mají být v tomto případě uloženy, vyplývající z kritéria relativního významu na daném trhu pro obě uvedené skupiny stanovena v této výši:
-
první skupina: 20 miliónů EUR,
-
druhá skupina: 6,66 miliónů EUR
(23)
Za účelem zajištění, že pokuta bude mít dostatečný odrazující účinek na velké podniky, a s přihlédnutím ke skutečnosti, že velké podniky mají právní a ekonomické znalosti a infrastruktury, které jim umožňují snadněji rozeznat, že se jejich činnost zakládá na protiprávním jednání, a díky nimž si mohou být vědomi následků tohoto jednání podle zákona o konkurenci, měla by být dále upravena počáteční částka pro společnost Hoechst.
(24)
V případě společnosti Hoechst, která je zdaleka největším podnikem, kterého se týká toto rozhodnutí, se Komise domnívá, že příslušná počáteční částka pokuty vyplývající z kritéria relativního významu na daném trhu vyžaduje další úpravu směrem nahoru s přihlédnutím k velikosti společnosti a jejím celkovým zdrojům. Proto by měla být počáteční částka pokuty uložené této společnosti, která je stanovena ve 22. bodě odůvodnění, zvýšena o 100 % na částku 40 miliónů EUR.
(25)
Komise se domnívá, že společnosti Chisso, Daicel, Hoechst a Ueno porušovaly čl. 81 odst. 1 Smlouvy a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP v období od 31. prosince 1978 do 31. října 1996. Dopustily se dlouhodobého protiprávního jednání v délce sedmnácti let a deseti měsíců. Počáteční částka pokut stanovená z hlediska závažnosti pro společnosti Chisso, Daicel, Ueno a Hoechst by proto měla být zvýšena o 175 %.
(26)
Společnost Nippon porušovala čl. 81 odst. 1 Smlouvy a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP v období od 31. prosince 1978 do 30. listopadu 1995. Dopustila se dlouhodobého protiprávního jednání v délce šestnácti let a jedenácti měsíců. Počáteční částka pokuty uložené této společnosti, která byla stanovena ve 22. bodě odůvodnění z hlediska závažnosti, by proto měla být zvýšena o 165 %.
(27)
Komise proto stanoví základní částky pokut pro společnost Chisso ve výši 18,315 miliónů EUR, pro společnost Daicel ve výši 18,315 miliónů EUR, pro společnost Hoechst ve výši 110 miliónů EUR, pro společnost Nippon ve výši 17,649 miliónů EUR a pro společnost Ueno ve výši 18,315 miliónů EUR.
(28)
Vedoucí úloha společnosti Hoechst v kartelu a její recidivní chování by proto měly být považovány za přitěžující okolnosti odůvodňující zvýšení o 30 % základní částky pokuty z prvního důvodu a 50 % z druhého důvodu.
(29)
Společnost Daicel byla spolu se společností Hoechst hnací silou kartelu. Tyto dva podniky byly zdaleka nejsilnějšími členy kartelu s největším podílem na trhu a sdílely stejné zájmy. Skutečnost, že společnost Hoechst hrála vedoucí úlohu v protiprávním jednání, neznamená, že společnost Daicel se tohoto jednání také nedopouštěla. Nicméně Komise akceptuje, že další členové kartelu vynaložili určitou iniciativu, aby realizovali své společné protikonkurenční cíle. S ohledem na výše uvedené by měla být základní částka zvýšena v případě společnosti Daicel o 30 %.
(30)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Chisso neexistují přitěžující okolnosti.
(31)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Nippon neexistují přitěžující okolnosti.
(32)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Ueno neexistují přitěžující okolnosti.
(33)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Hoechst neexistují polehčující okolnosti.
(34)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Daicel neexistují polehčující okolnosti.
(35)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Chisso neexistují polehčující okolnosti.
(36)
V souvislosti s protiprávním jednáním společnosti Nippon neexistují polehčující okolnosti.
(37)
S odkazem na případ společnosti Ueno bude Komise považovat neprovedení dohodnutého rozdělení objemových kvót jako polehčující okolnost.
(38)
Pro tento případ jednoznačně nelze použít vyhlášku o mírnějším postihu z roku 2002. Dělící linie pro použití ratione temporis vyhlášky z roku 1996 a vyhlášky z roku 2002 leží v bodě 28 vyhlášky z roku 2002 v tomto znění:
„Ode dne 14. února 2002 se touto vyhláškou nahrazuje vyhláška z roku 1996 pro všechny případy, ve kterých podniky nekontaktovaly Komisi za účelem využití výhodného přístupu stanoveného v této vyhlášce.“
(39)
V tomto případě několik podniků - včetně společnosti Hoechst - Komisi „kontaktovalo“ již před uvedeným datem. Proto zůstává použitelná vyhláška z roku 1996.
(40)
V souladu s částí B vyhlášky z roku 1996 Komise snižuje pokutu, která by jinak byla společnosti Chisso uložena, pokud by nespolupracovala s Komisí, o 100 %.
(41)
Komise tedy neukládá společnosti Chisso žádnou pokutu.
(42)
Po řádném zvážení spolupráce společnosti Hoechst podle vyhlášky z roku 1996 Komise snižuje o 50 % pokutu, která by byla společnosti uložena, pokud by nespolupracovala s Komisí, a to podle první a druhé odrážky části D odst. 2 uvedené vyhlášky.
(43)
Po řádném zvážení spolupráce společnosti Nippon podle vyhlášky z roku 1996 Komise snižuje o 40 % pokutu, která by byla společnosti uložena, pokud by nespolupracovala s Komisí, a to podle první a druhé odrážky části D odst. 2 uvedené vyhlášky.
(44)
Po řádném zvážení spolupráce společnosti Daicel podle vyhlášky z roku 1996 a po přihlédnutí k fázi postupu, kdy k této spolupráci došlo, Komise snižuje o 30 % pokutu, která by byla společnosti uložena, pokud by nespolupracovala s Komisí, a to podle první a druhé odrážky části D odst. 2 uvedené vyhlášky.
(45)
Po řádném zvážení spolupráce společnosti Ueno podle vyhlášky z roku 1996 a po přihlédnutí k fázi postupu, kdy k této spolupráci došlo, Komise snižuje o 25 % pokutu, která by byla společnosti uložena, pokud by nespolupracovala s Komisí, a to podle první a druhé odrážky části D odst. 2 uvedené vyhlášky.
(46)
S ohledem na povahu spolupráce uvedených společností a s ohledem na podmínky stanovené ve vyhlášce o mírnějším postihu z roku 1996, budou pokuty, které mají být uloženy společnostem, jimž je určeno toto rozhodnutí, sníženy takto:
a)
Chisso: snížení o 100 %
b)
Daicel: snížení o 30 %
c)
Hoechst: snížení o 50 %
d)
Nippon: snížení o 40 %
e)
Ueno: snížení o 25 %.
(47)
Společnost Chisso uvádí, že se její finanční situace v posledních letech zhoršila z důvodu těžké hospodářské krize Japonska trvající přes dvě dekády a z důvodu obrovského finančního zatížení společnosti z důvodu náhrady škod a asanačních nákladů, které jsou důsledkem otrav sloučeninami rtuti. Ve svém podání ze dne 10. června 2003 společnost Chisso dále vysvětluje a popisuje svou nejistou finanční pozici a předkládá Komisi finanční údaje.
(48)
Komise zaregistrovala, že společnost Ueno nepředložila konsolidované údaje. Po přezkoumání finanční situace společnosti Ueno na základě nekonsolidovaných údajů Komise dochází k závěru, že v případě této společnosti není vhodné upravovat částku pokuty. Přihlédnutí ke špatné finanční situaci podniku by se rovnalo udělení neoprávněné konkurenční výhody podnikům nejhůře přizpůsobeným podmínkám trhu. Protože Komise neukládá společnosti Chisso pokutu, je její argument irelevantní.
(49)
Pokuty, které budou uloženy podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003, by měly být v této výši:
-
Daicel Chemical Industries, Ltd: 16,6 miliónů EUR
-
Hoechst AG: 99,0 miliónů EUR
-
The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd: 10,5 miliónů EUR
-
Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd: 12,3 miliónů EUR
(50)
Uvedené podniky musí okamžitě přestat jednat protiprávně, pokud tak již neučinily. Musí se vyvarovat opakování úkonů a jednání, jako je protiprávní jednání zjištěné v tomto případě, a úkonů či jednání, které by měly stejný nebo podobný předmět či účinek.