Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004
ze dne 22. března 2004,
kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 283 této smlouvy,
s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, a zejména na článek 13 uvedeného protokolu,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultacích s Výborem pro služební řád [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Soudního dvora [3],
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od doby přijetí původního služebního řádu a pracovního řádu v roce 1962 došlo ve společnosti k výraznému pokroku a změnám. Uvedený pokrok a změny by se měly odrazit v regulačním rámci pro evropskou veřejnou službu, který bude brát zřetel na měnící se požadavky orgánů a jejich zaměstnanců a zároveň respektovat správní kulturu Společenství a tradici založenou na zásadě služby občanům.
(2) Společenství by tedy mělo být vybaveno kvalitní evropskou veřejnou správou, která mu umožní plnit úkoly na nejvyšší možné úrovni v souladu se Smlouvami a přijímat výzvy, vnitřní i vnější, které před něj budou v budoucnu postaveny.
(3) V důsledku toho je nezbytné vytvořit rámec, který by Společenství umožňoval přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců z hlediska výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států, a poskytnout uvedeným pracovníkům podmínky, které zajistí nejlepší poskytování služeb.
(4) Širším záměrem by mělo být zajištění co nejefektivnější personální politiky v evropské veřejné službě, vyznačující se odbornou způsobilostí, nezávislostí, loajalitou, nestranností a stálostí, jakož i kulturní a jazykovou rozmanitostí.
(5) Je vhodné zabezpečit existenci jednotné evropské veřejné služby a používat společná pravidla pro všechny orgány a agentury vykonávající práci jménem Společenství. Existence jednotného služebního řádu by měla prospět posílení spolupráce mezi orgány a agenturami v oblasti personální politiky v zájmu hladkého fungování Společenství a účinného využívání lidských zdrojů.
(6) Agentury by měly být zahrnuty do oblasti působnosti pravidel personální politiky, aby bylo zaručeno harmonické používání pravidel a aby byla zejména zaručena mobilita pracovních sil.
(7) Je nezbytné dodržovat zásadu zákazu diskriminace zakotvenou ve Smlouvě o ES, a proto je nutné dále rozvíjet personální politiku zajišťující rovné příležitosti pro všechny bez ohledu na pohlaví, fyzickou výkonnost, věk, rasovou nebo etnickou příslušnost, sexuální orientaci a rodinný stav.
(8) Úředníkům žijícím v jiném než manželském svazku, uznaném členským státem jako stálé partnerství, kteří nemohou uzavírat zákonné manželství, by měly být přiznány stejné výhody jako manželským párům.
(9) Zřetelná zmínka by měla být učiněna o opatřeních sociální povahy a o pracovních podmínkách, které splňují vhodné normy bezpečnosti a ochrany zdraví; uvedená opatření mají za cíl pomoci zaměstnancům dosáhnout souladu mezi pracovním a osobním životem, podpořit rovnost příležitostí, jakož i ochránit bezpečnost a zdraví jednotlivce.
(10) Je jednoznačně nezbytné posílit zásadu rozvoje služebního postupu podle zásluh stanovením těsnější vazby mezi výkonem a odměňováním tím, že zaměstnanci budou prostřednictvím strukturálních změn v systému řízení služebního postupu více povzbuzováni k dobrým pracovním výkonům a zároveň bude zabezpečena rovnováha průměrných kvalifikačních profilů mezi novou a starou strukturou v souladu s plánem pracovních míst a rozpočtovou kázní.
(11) Modernizace systému řízení služebního postupu vyžaduje širší uznání odborné praxe úředníků a zásad celoživotního vzdělávání. Proto je žádoucí nahradit stávající systém kategorií zaměstnanců a provést platové přeřazení zaměstnanců do nových funkčních skupin "administrátorů" (AD) a "asistentů" (AST), a také usnadnit postup z nižší do vyšší funkční skupiny pomocí nového osvědčovacího postupu.
(12) Vyvstala potřeba vytvoření systému zaručujícího rovnováhu průměrných kvalifikačních profilů, který by jako celek spravedlivě a přiměřeně kompenzoval v prvé řadě nárůst celkového počtu platových tříd a za druhé snížení počtu stupňů v rámci každé třídy.
(13) Z důvodu zachování vícejazyčného charakteru orgánů by měl být při přijímání a při služebním postupu zaměstnanců kladen větší důraz na jazykovou vybavenost a schopnost pracovat ve třetím jazyce Společenství.
(14) Nestrannost je základní zásadou veřejné služby, která je uznána Listinou základních práv Evropské unie [5]. Proto je nezbytné vyjasnit závazky úředníků v situacích, kdy dojde nebo může dojít ke střetu zájmů, a to jak před opuštěním, tak po opuštění činné služby.
(15) Měl by být stanoven lepší právní rámec pro řešení otázek psychického nebo sexuálního obtěžování, a za tímto účelem by měly být formulovány jasné a vhodné definice.
(16) Jelikož právo na svobodu projevu je zakotveno v Listině základních práv, je vhodné upravit toto základní právo pro úředníky a stanovit přiměřené meze jeho výkonu. Zároveň je nezbytné stanovit jasná pravidla upravující zveřejňování záležitostí spojených s prací Společenství, kdykoli by jeho oprávněné zájmy mohly být ohroženy.
(17) Nový právní rámec a záruky by měly být stanoveny k zajištění právní ochrany úředníků, kteří oznámí určitým přesně vymezeným osobám nebo orgánům případnou protiprávní činnost nebo chování, které představuje závažné porušení povinností úředníků Společenství při výkonu služby.
(18) Je nutné důsledněji racionalizovat způsob zahájení a vedení disciplinárního řízení. Také členství v disciplinárních komisích by mělo být stabilnější a pravidla pro odvolání úředníků by se měla změnit.
(19) Postupy pro monitorování nepřítomnosti a předkládání lékařských potvrzení by měly být vyjasněny.
(20) Je nezbytné zavést nový právní rámec k zajištění jednotného postupu pro řešení případů odborné nezpůsobilosti, který dotčeným úředníkům zaručuje právo na obhajobu. V rámci tohoto nového právního rámce by měly být řešeny případy úředníků, kteří nejsou schopni v přiměřené časové lhůtě dosáhnout očekávané úrovně výkonu.
(21) Doporučuje se zavedení mechanismů pružné pracovní doby zahrnující zejména, a za určitých podmínek, právo na zkrácený pracovní úvazek, využití dohod o sdílení pracovního místa a poskytování prodlouženého pracovního volna z osobních důvodů. Podobně by měla být zavedena ustanovení o pracovním volnu z rodinných důvodů a konkrétněji o právu na pružnou mateřskou dovolenou, rodičovskou dovolenou, jakož i pracovní volno v případě vážného onemocnění rodinného příslušníka.
(22) Aby bylo zaručeno, že se kupní síla úředníků Společenství rozvíjí paralelně s kupní silou státních úředníků v ústředních státních správách členských států, je nezbytné zachovat zásadu mechanismu víceletých úprav platu, známou též jako "metoda", prodloužením používání této metody do 31. prosince 2012 s podmínkou přezkumu po čtyřech letech z hlediska souladu s rozpočtovou kázní.
(23) Výhody, které úředníkům přináší systém víceletých úprav mezd, by měly být vyváženy zavedením zvláštního odvodu odrážejícího náklady na sociální politiku, zlepšené pracovní podmínky a Evropské školy. Uvedený zvláštní odvod by se měl každoročně zvyšovat a měl by se vztahovat na všechny úředníky po stejnou dobu jako samotný systém.
(24) Protože se náklady na koeficienty používané při převodech částí platů do jiných členských států staly nepřiměřenými, měly by se převody s koeficientem omezit na nižší poměrnou část platu a na případy, kdy je převod nezbytný k tomu, aby úředník mohl hradit výdaje plynoucí z právních závazků k rodinným příslušníkům v jiných členských státech.
(25) Kritérium, na jehož základě zůstávají bývalí úředníci pojištěni v rámci společného systému nemocenského pojištění, se v praxi ukázalo jako nejasné, a mělo by tudíž být zjednodušeno.
(26) Systém vyplácení různých příspěvků by měl být racionalizován; některé příspěvky by měly být přezkoumány, jiné zrušeny, aby se zjednodušila a zprůhlednila správní pravidla. Náhrada cestovních výdajů a výdajů při služební cestě by se tak měla více přiblížit skutečným nákladům a administrativa by se měla zjednodušit. Také příspěvek na vzdělání by se měl v budoucnu více přizpůsobit skutečným výdajům.
(27) Reformován musí být i systém rodinných přídavků, aby se zlepšila situace rodin a aby se zejména řešily problémy rodičů s malými dětmi.
(28) Jelikož důchody jsou vyjádřeny jako poměrná část konečného platu, je potřebné zajistit, aby se v budoucnu platy a důchody přizpůsobovaly paralelně, při zachování pojistně matematického základu systému, jakož i příslušných příspěvkových podílů hrazených úředníkem a zaměstnavatelem, a zásady, že důchody jsou vypláceny z rozpočtu Společenství. Splnění uvedeného cíle vyžaduje vytvoření mechanismu pro zabezpečení krátkodobé a dlouhodobé pojistně matematické rovnováhy systému.
(29) Demografické změny a měnící se věková struktura obyvatelstva představují pro penzijní systém Společenství stále větší zatížení a vyvolávají tlak na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu a snižování základu pro výpočet práv na důchod, přičemž pro úředníky, kteří jsou již v činné službě se počítá s přechodnými opatřeními.
(30) Následkem prohlubující se integrace Evropské unie a skutečnosti, že důchodci si mohou v Evropské unii svobodně zvolit místo svého pobytu, se systém koeficientů pro důchody stal zbytečným. Tento systém také způsobil problémy spojené se sledováním místa pobytu důchodců, které by měly být překonány. Tento systém by tedy měl být zrušen, přičemž pro důchodce a úředníky, přijaté do služebního poměru před vstupem v platnost tohoto nařízení, by měla být přijata náležitá přechodná opatření.
(31) Podmínky tvořící základ platných ustanovení o invalidních a pozůstalostních důchodech se od doby, kdy byly poprvé přijaty, změnily a měly by tudíž být aktualizovány a zjednodušeny.
(32) Pravidla pro výplatu odchodného by měla být pozměněna s ohledem na pravidla Společenství o přenositelnosti práv na důchodové zabezpečení. Za tímto účelem by měla být opravena řada nesrovnalostí a zavedena větší pružnost.
(33) Pravidla o mechanismech pružného odchodu do důchodu by měla přihlížet k zájmům úředníků i orgánů a zvažovat rozpočtové dopady. Odpovídající opatření by měla být vázána na žádost úředníka a měla by být doprovázena vhodnými finančními podmínkami; využití této alternativy by mělo být oznámeno rozpočtovému orgánu. Toto ustanovení by mělo mít za cíl usnadnění personálního řízení, zejména v menších orgánech. Reálná volba předčasného odchodu do důchodu před dosažením příslušné věkové hranice je závislá na tom, zda trvá zdravotní pojištění a zda budou nadále vypláceny rodinné přídavky. Tato opatření by však měla být vyvážena zvýšením minimální věkové hranice na 55 let a zavedením možnosti pracovat i po dosažení platné věkové hranice pro odchod do důchodu.
(34) Pracovní podmínky související s celkovou úrovní mezd a důchodů pro úředníky a ostatní zaměstnance si udržuje takovou úroveň, že nezávislá a na kontinuitě založená evropská veřejná služba dokáže přitáhnout a udržet ty nejlepší uchazeče ze všech členských států.
(35) Ustanovení týkající se úředníků v oblasti vědeckých a technických služeb a úředníků, kteří vykonávají službu ve třetích zemích, by se měla přizpůsobit, upřesnit a uvést do souladu s obecnými ustanoveními.
(36) Je zapotřebí zavést novou kategorii zaměstnanců, kteří nejsou v trvalém pracovním poměru, jmenovitě kategorii smluvních zaměstnanců. Uvedení zaměstnanci, jejichž pracovní povinnosti jsou omezenější, budou zpravidla povinni pracovat pod dohledem úředníků nebo dočasných zaměstnanců. Budou zaměstnáváni mimo jiné jako případná náhrada za pomocné pracovníky a úředníky kategorie D v orgánech, úřadech a zastoupeních Komise, delegacích a agenturách, a také ve výkonných agenturách a dalších orgánech zřízených na základě zvláštního právního aktu. Práva a povinnosti uvedených smluvních zaměstnanců by měly být vymezeny obdobně jako práva a povinnosti dočasných zaměstnanců, zvláště pokud jde o sociální zabezpečení, příspěvky a pracovní podmínky.
(37) K postupnému zavádění nových pravidel a opatření by měla být stanovena přechodná opatření, přičemž práva nabytá zaměstnanci v rámci systému Společenství před vstupem v platnost těchto změn služebního řádu by měla být respektována a jejich oprávněná očekávání vzata v úvahu.
(38) Opatření týkající se zejména modernizace služebního postupu a finanční opatření byla přijata jako celek organizacemi zastupujícími zaměstnance po konzultaci v rámci poradního výboru zřízeného na základě rozhodnutí Rady ze dne 23. června 1981.
(39) Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanovený v nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [6], naposledy pozměněném nařízením (ES, Euratom) č. 2182/2003 [7] by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství se mění v souladu s přílohou I, pokud jde o služební řád úředníků, a v souladu s přílohou II, pokud jde o pracovní řád ostatních zaměstnanců.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. května 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. března 2004.