NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č 543/2009
ze dne 18. června 2009
o statistice plodin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 837/90 ze dne 26. března 1990 o statistických informacích poskytovaných členskými státy o produkci obilovin (2) a nařízení Rady (EHS) č. 959/93 ze dne 5. dubna 1993 o statistických informacích poskytovaných členskými státy o rostlinných produktech s výjimkou obilovin (3) byla několikrát změněna. Vzhledem k tomu, že jsou nyní nutné další změny a zjednodušení, měly by být tyto akty v zájmu jasnosti a v souladu s novým přístupem, jehož cílem je zjednodušit právní předpisy Společenství a zlepšit právní úpravu (4), nahrazeny jedním aktem.
(2)
Statistika plodin má zásadní význam pro řízení trhů Společenství. Je rovněž považováno za nezbytné, aby byly kromě statistik obilovin a jiných plodin pěstovaných na orné půdě, na něž se v současné době vztahují právní předpisy Společenství, zahrnuty i statistiky zeleniny a trvalých kultur.
(3)
V zájmu zajištění náležitého řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje pravidelné poskytování údajů týkajících se ploch, výnosů a produkce plodin.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby (5) stanoví program zjišťování Společenství pro předávání statistik o struktuře zemědělských podniků do roku 2016.
(5)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (6) by měly veškeré statistiky členských států předávané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky, měly by být územní jednotky vymezeny podle klasifikace NUTS.
(6)
V zájmu omezení zátěže členských států by požadavky na regionální údaje neměly přesáhnout požadavky stanovené předchozími právními předpisy, ledaže by mezitím vznikly nové regionální úrovně. Z tohoto důvodu je vhodné umožnit, aby regionální statistické údaje pro Německo a Spojené království byly poskytovány pouze podle územních jednotek NUTS 1.
(7)
Pro snazší provádění tohoto nařízení je zapotřebí úzké spolupráce mezi členskými státy a Komisí, zejména prostřednictvím Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS ze dne 31. července 1972 (7).
(8)
V zájmu hladkého přechodu z režimu podle nařízení (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 by toto nařízení mělo umožnit poskytnutí výjimky v délce nejvýše dvou let členským státům, v nichž by použití tohoto nařízení na jejich vnitrostátní statistické systémy vyžadovalo rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy.
(9)
Opatření týkající se vypracovávání statistiky stanovená tímto nařízením jsou nezbytná k provádění činností Společenství. Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného právního rámce pro systematické vypracovávání statistik Společenství o plochách s produkcí zemědělských plodin, výnosech a produkci obilovin a plodin jiných než obilovin v členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(10)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (8) tvoří referenční rámec pro toto nařízení, zejména pokud jde o dodržení zásad nestrannosti, spolehlivosti, relevance, efektivity nákladů, statistické důvěrnosti a transparentnosti, a pro předávání a ochranu důvěrných statistických údajů podle tohoto nařízení s cílem zajistit, aby při vypracovávání a šíření statistik Společenství nedocházelo k nedovolenému zpřístupnění nebo použití těchto údajů k jiným než statistickým účelům.
(11)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9).
(12)
Zejména je třeba zmocnit Komisi k úpravě tabulek pro předávání údajů. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
(13)
Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů (10) stanovilo povinnost předávat Komisi příslušné statistické informace vymezené v souvislosti se statistickým programem Společenství. Jelikož se uznává potřeba systematického vypracovávání statistiky Společenství o ekologické produkci a zemědělství, předpokládá se, že Komise přijme za účelem odpovídajícího řešení této otázky vhodné opatření, včetně předložení legislativního návrhu.
(14)
Tímto nařízením není dotčeno dobrovolné předávání statistik předběžných odhadů rostlinné produkce členskými státy (EECP).
(15)
Byl konzultován Stálý výbor pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání statistiky Společenství o zemědělském využití půdy a rostlinné produkci.
Článek 2
Definice a objasnění
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„sklizňovým rokem“ kalendářní rok, ve kterém začíná sklizeň;
b)
„využívanou zemědělskou půdou“ celková plocha orné půdy, trvalých travních porostů, trvalých kultur a domácích zahrad využívaných zemědělskými podniky bez ohledu na formu vlastnictví nebo na to, zda se využívá jako veřejné pozemky;
c)
„plochou s produkcí zemědělských plodin“ plocha, která odpovídá celkové oseté ploše, nicméně po sklizni vyjma zničené plochy (například v důsledku přírodních katastrof);
d)
„osetou plochou“ plocha, která odpovídá celkové ploše oseté pro produkci určité plodiny v daném roce;
e)
„sklizňovou plochou“ část oseté plochy, která je sklizena. Její rozloha tedy může být rovna rozloze oseté plochy nebo menší;
f)
„produkční plochou“ v souvislosti s trvalými kulturami plocha, která může být v referenčním sklizňovém roce potenciálně sklizena. Nezahrnuje neprodukční plochy, jako jsou nové, dosud nerodící porosty;
g)
„sklizenou produkcí“ produkce zahrnující ztráty a úbytky v rámci zemědělského podniku, vlastní spotřebu hospodářství a produkci uvedenou na trh, uváděná v jednotkách hmotnosti základního produktu;
h)
„výnosem“ sklizená produkce na plochu s produkcí zemědělských plodin;
i)
„plodinami pěstovanými pod sklem nebo pod vysokým (přístupným) ochranným krytem“ plodiny, které se po celé vegetační období nebo jeho převážnou část pěstují ve sklenících nebo pod stálým nebo přenosným vysokým ochranným krytem (ze skla nebo z pevné či elastické plastické hmoty). Nepatří sem plodiny pěstované na zemi pod rozprostřenou fólií, pod člověku nepřístupnými zvonovými či tunelovými skleníky ani pod přenosnými zasklenými rámy pařenišť. Plochy plodin, které jsou pěstovány po určitou dobu pod sklem a po určitou dobu volně, se vykazují jako plochy plodin pěstovaných výhradně pod sklem, ledaže je období pod sklem výjimečně krátké;
j)
„hlavní plochou“ v případě daného pozemku ta plocha pozemku, která byla v průběhu daného hospodářského roku využita pouze jednou a která je tímto využitím jednoznačně definována.
2. „Následné pěstování plodin“ se vztahuje k pěstování plodin na jedné ploše orné půdy, která je v průběhu hospodářského roku využita víckrát než jednou, ale vždy pouze pro jednu plodinu. Tato plocha se považuje za plochu s produkcí zemědělských plodin pro každou z těchto plodin. Pojmy hlavní a vedlejší plocha se v této souvislosti nepoužívají.
„Smíšené pěstování“ se vztahuje ke kombinaci plodin, které jsou současně pěstovány na jedné ploše zemědělské půdy. Plocha s produkcí zemědělských plodin se v tomto případě rozdělí mezi tyto plodiny poměrně k ploše půdy, na níž jsou pěstovány. Pojmy hlavní a vedlejší plocha se v této souvislosti nepoužívají.
„Plodiny s více než jedním využitím“, tedy plodiny, které mají více než jeden účel, se podle svého hlavního využití obvykle považují za plodiny a podle svého doplňkového využití za vedlejší plodiny.
Článek 3
Rozsah pokrytí
1. Členské státy vypracovávají statistiku o plodinách uvedených v příloze a vyprodukovaných na využívané zemědělské půdě na svém území.
2. Statistika musí vypovídat nejméně o 95 % následujících ploch:
a)
celková plocha s produkcí zemědělských plodin využitá pro plodiny pěstované na orné půdě (tabulka 1);
b)
celková sklizňová plocha zeleniny, melounů a jahod (tabulka 2);
c)
celková produkční plocha trvalých kultur (tabulka 3);
d)
využívaná zemědělská půda (tabulka 4).
3. Proměnné s nízkým nebo nulovým výskytem v členském státě mohou být ze statistiky vyňaty za předpokladu, že dotyčný členský stát informuje Komisi o všech těchto plodinách a příslušné prahové hodnotě nízkého výskytu pro každou takovou plodinu do konce kalendářního roku, který bezprostředně předchází každému referenčnímu období.
Článek 4
Četnost a referenční období
Členské státy každoročně poskytují Komisi údaje uvedené v příloze. Referenčním obdobím je sklizňový rok. Prvním referenčním rokem je rok 2010.
Článek 5
Požadavky na přesnost
1. Členské státy, které provádějí výběrová zjišťování za účelem získání statistických údajů, přijímají veškerá nezbytná opatření k tomu, aby údaje v tabulce 1 splňovaly tyto požadavky na přesnost: variační koeficient údajů, které mají být poskytnuty do 30. září roku n + 1 nepřekročí (na vnitrostátní úrovni) 3 % plochy s produkcí zemědělských plodin pro žádnou z těchto skupin hlavních plodin: obiloviny pěstované na zrno (včetně osiv), luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí), okopaniny, technické plodiny a rostliny sklízené nazeleno.
2. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje statistických informací, než jsou statistická zjišťování, zajistí, aby informace z takových zdrojů dosahovaly alespoň stejné kvality jako informace získané ze statistických zjišťování.
3. Rozhodne-li se některý členský stát použít administrativní zdroj, uvědomí o tom Komisi předem a poskytne podrobné údaje týkající se metody, která má být použita, a kvality údajů z tohoto administrativního zdroje.
Článek 6
Předávání Komisi
1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) údaje uvedené v příloze ve lhůtách stanovených pro každou tabulku.
2. Tabulky pro předávání údajů uvedené v příloze může Komise upravit. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 3.
Článek 7
Regionální statistika
1. Údaje týkající se plodin označených písmenem „R“ v příloze se poskytují podle územních jednotek úrovně NUTS 1 a NUTS 2 ve smyslu nařízení (ES) č. 1059/2003. Výjimečně je možné v případě Německa a Spojeného království tyto údaje poskytnout podle územních jednotek NUTS 1.
2. Proměnné s nízkým nebo nulovým výskytem v členském státě mohou být z regionální statistiky vyňaty za předpokladu, že dotyčný členský stát informuje Komisi o všech těchto plodinách a příslušné prahové hodnotě nízkého výskytu pro každou takovou plodinu do konce kalendářního roku, který bezprostředně předchází každému referenčnímu období.
Článek 8
Statistická kvalita a zpráva
1. Pro účely tohoto nařízení se pro údaje, které mají být předávány, použijí tato kritéria kvality:
a)
„relevance“ označuje míru, v jaké statistiky uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů;
b)
„přesnost“ označuje blízkost odhadů neznámým skutečným hodnotám;
c)
„včasnost“ označuje dobu mezi dostupností informace a událostí nebo jevem, který popisuje;
d)
„dochvilnost“ označuje časovou prodlevu mezi datem zveřejnění údajů a cílovým datem (datem, kdy měly být údaje dodány);
e)
„dostupnost“ a „srozumitelnost“ označují to, za jakých podmínek a v jaké formě mohou uživatelé údaje získat, používat a vykládat;
f)
„srovnatelnost“ označuje měření dopadu rozdílů mezi použitými statistickými koncepty, nástroji a postupy měření, srovnávají-li se statistiky mezi zeměpisnými oblastmi, odvětvími nebo v čase;
g)
„soudržnost“ označuje skutečnost, zda lze údaje spolehlivě různými způsoby a pro různé účely kombinovat.
2. Každé tři roky a poprvé do 1. října 2011 předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předávaných údajů.
3. Zpráva o kvalitě popisuje za použití kritérií kvality uvedených v odstavci 1:
a)
organizaci zjišťování prováděných podle tohoto nařízení a použitou metodiku;
b)
úroveň přesnosti, jíž bylo dosaženo při výběrových zjišťováních uvedených v tomto nařízení; a
c)
kvalitu jiných použitých zdrojů než zjišťování.
4. Členské státy Komisi informují o jakékoli změně metodiky či jiné změně, která by mohla významným způsobem ovlivnit statistiky. Učiní tak nejpozději do tří měsíců po vstupu dané změny v platnost.
5. Je třeba zohlednit zásadu, podle níž dodatečné náklady a zátěž nepřekročí rozumné meze.
Článek 9
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 72/279/EHS.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 10
Výjimka
1. Pokud použití tohoto nařízení na vnitrostátní statistický systém členského státu vyžaduje rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy, může Komise řídícím postupem podle čl. 9 odst. 2 udělit výjimku z jeho použití do 31. prosince 2010 nebo do 31. prosince 2011.
2. Za tímto účelem předloží členský stát Komisi do 31. července 2009 řádně odůvodněnou žádost.
Článek 11
Zrušení
1. Aniž je dotčen odstavec 2, nařízení (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2010.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
2. Odchylně od čl. 12 druhého pododstavce členské státy, kterým byla udělena výjimka podle článku 10, nadále používají nařízení (EHS) č. 837/90 a (EHS) č. 959/93 po dobu trvání výjimky.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2010. Článek 10 se však použije ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Bruselu dne 18. června 2009