NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 27/2005
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (2), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení severní populace štikozubce obecného (3), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále také jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení.
(3)
Za účelem zajištění účinného řízení těchto TAC a kvót by měly být stanoveny zvláštní podmínky, jimiž se rybolovné činnosti řídí.
(4)
Je nutné stanovit zásady a určité postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby členské státy mohly zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou.
(5)
Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (4), je nutné určit, na které populace ryb se jednotlivá opatření uvedeného nařízení vztahují.
(6)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem (5), Faerskými ostrovy (6) a Grónskem (7).
(7)
Na základě článku 6 aktu o přistoupení z roku 2003 jsou dohody o rybolovu, které Lotyšsko a Litva uzavřely se třetími zeměmi, spravovány Společenstvím. V souladu s těmito dohodami jednalo Společenství s Ruskou federací.
(8)
Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu a jiná pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(9)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) přijala na výročním zasedání v červnu 2004 omezení odlovu pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného a technická opatření týkající se zacházení s vedlejšími úlovky. Ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné tato opatření uplatňovat, aby se zaručilo udržitelné řízení zdroje patřícího do oblasti působnosti této organizace.
(10)
Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2004 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. V této souvislosti přijala ICCAT rozhodnutí, z nějž vyplývá, že Evropské společenství v roce 2003 kvóty u některých populací ryb zcela nevyužilo.
(11)
Aby byly dodrženy úpravy kvót Společenství stanovené ICCAT, musí se nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC zavedený tímto nařízením.
(12)
ICCAT přijala na výročním zasedání řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantiku a ve Středozemním moři, přičemž stanovila mimo jiné novou minimální velikost tuňáka obecného, omezení rybolovu v některých oblastech a během některých období za účelem ochrany tuňáka velkookého, opatření týkající se sportovních a rekreačních rybolovných činností ve Středozemním moři a zavedení programu odběru vzorků pro odhad velikosti tuňáka obecného chyceného do sítí. S cílem přispět k zachování populací ryb je nutné provádět tato opatření v roce 2005, dokud nebude přijato nařízení Rady (ES), kterým se mění nařízení (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (8).
(13)
Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) přijala na výročním zasedání v roce 2004 doporučení, aby byl omezen rybolov v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných přírodních stanovišť. Toto doporučení by mělo být provedeno Společenstvím.
(14)
Jako přechodné opatření by se úlovky sledě obecného odlovené v různých lovištích podle článku 2 nařízení (ES) č. 973/2001 měly odečítat od odpovídající kvóty pro sledě obecného.
(15)
Jako přechodné opatření by se intenzita rybolovu některých hlubinných druhů měla snížit v souladu s vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES).
(16)
Využívání rybolovných práv by mělo být v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentací rybářských plavidel (9), nařízením Rady (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států (10), nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (11), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství, nařízením Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (12), nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (13), nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (14), nařízením Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Öresundu (15), nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (16), nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě (17), nařízením Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (18), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (19), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (20), nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (21), nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (22), a nařízením Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství (23).
(17)
S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2005 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností.
(18)
U populací jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, štikozubce novozélandského a humrů je nutné uplatňovat prozatímní systém řízení intenzity rybolovu. U populací tresky v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, západní části Lamanšského průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska je třeba upravit stávající systémy řízení intenzity rybolovu.
(19)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezeními odlovů nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté celkové přípustné odlovy (TAC) udržitelnost rybolovné činnosti. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv.
(20)
Na základě doporučení ICES je pro řízení intenzity průmyslového rybolovu smáčkovitých v podoblasti ICES IV a v divizi IIIa sever nezbytné používat prozatímní systém.
(21)
Vědecká doporučení uvádějí, že rybolov populací platýse v Severním moři není prováděn udržitelným způsobem a že množství výmětů je velmi vysoké. Vědecká doporučení a doporučení regionálního poradního sboru pro Severní moře uvádějí, že je vhodné upravit rybolovná práva, pokud jde o intenzitu rybolovu plavidel provádějících cílený rybolov platýse.
(22)
Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 423/2004, jsou navržena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení.
(23)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) přijala na 25. výročním zasedání ve dnech 15. až 19. září 2003 plán obnovy populací platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích NAFO 3KLMNO. Tento plán stanoví snížení úrovně TAC až do roku 2007 a dodatečná opatření k zajištění účinnost tohoto plánu. Je třeba provádět tento plán v roce 2005, dokud nebude přijato nařízení Rady, kterým se zavedou víceletá opatření pro obnovu populací platýse černého.
(24)
NAFO přijala na 26. výročním zasedání ve dnech 13. až 17. září 2004 řídící opatření pro řadu původně neregulovaných populací, zejména pro rejnokovité v divizi 3LNO, okouníka v divizi 3O a mníkovce štíhlého v divizi 3NO. Je proto nezbytné provést tato opatření a stanovit rozdělení mezi členské státy.
(25)
Za účelem dodržení mezinárodních závazků, které Společenství přijalo jako smluvní strana Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2004-2005 a odpovídající mezní data rybolovných období.
(26)
CCAMLR přijala na 23. zasedání v roce 2004 odpovídající omezení odlovu pro populace dostupné ve stanovených lovištích všem členům CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel plujících pod vlajkou ES na průzkumném rybolovu ledovek rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) a 58.4.3b) a související rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu, omezením vedlejších úlovků a některým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se rovněž měla uplatňovat.
(27)
Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít od 1. ledna 2005. Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2005 a zvláštní podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.
Pro populace některých ryb v antarktických mořích se však rybolovná práva stanoví na období stanovená v příloze IF.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na
a)
rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a
b)
plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států (dále jen „vody ES“).
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
a)
„rybolovnými právy“ rozumějí:
i)
celkové přípustné odlovy (dále jen „TAC“) nebo počet plavidel oprávněných k rybolovu nebo doba platnosti těchto oprávnění;
ii)
podíly TAC přidělené Společenství ve vodách třetích zemí;
iii)
kvóty přidělené Společenství ve vodách třetích zemí;
iv)
přidělení rybolovných práv Společenství uvedených v bodech ii) a iii) členským státům v podobě kvót;
v)
přidělení rybolovných kvót ve vodách Společenství třetím zemím.
b)
„mezinárodními vodami“ rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
c)
„oblastí upravenou předpisy NAFO“ rozumí část oblasti podle úmluvy NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států;
d)
„Skagerrakem“ rozumí oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
e)
„Kattegatem“ rozumí oblast ohraničená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí z Hasenøre ke Gnibens Spids, z Korshage ke Spodsbjerg a z Gilbjerg Hoved ke Kullen;
f)
„Severním mořem“ rozumí podoblast ICES IV a ta část divize ICES IIIa, na kterou se nevztahuje definice Skagerraku uvedená v písmenu d);
g)
„Rižským zálivem“ rozumí oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Ovisi (57°34,1234′ s. š. a 21°42,9574′ v. d.) na západním pobřeží Lotyšska k jižním bodu mysu Loode (57°57,4760′ s. š. a 21°58,2789′ v. d.) na ostrově Saaremaa a z tohoto bodu na jih k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve a potom severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Saaremaa a na severu ohraničená linií vedoucí z bodu na 58°30,0′ s. š. a 23°13,2′ v. d. do bodu na 58°30,0′ s. š. a 23°41′1 v. d.
h)
„Cádizským zálivem“ rozumí oblast subdivize ICES IXa východně od 7°23′48″ z. d.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení
a)
jsou oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) vymezeny v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (24);
b)
jsou oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) vymezeny v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severovýchodního Atlantiku (25);
c)
jsou oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) vymezeny v nařízení (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (26);
d)
jsou oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) vymezeny v nařízení (ES) č. 601/2004.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 5
Rybolovná práva a rozdělování
1. Rybolovná práva pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách a rozdělení těchto rybolovných práv mezi členské státy se stanoví, jak je uvedeno v příloze I.
2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.
3. Jakmile bude stanoven celkový přípustný odlov (TAC) pro huňáčka severního, stanoví Komise rybolovná práva pro tento druh v oblastech V a XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % celkového přípustného odlovu stanoveného pro huňáčka severního.
4. Komise může rozšířit rybolovná práva pro populace tresky modravé v oblastech I až XIV (vody ES a mezinárodní vody) a sledě obecného v oblastech I a II (vody ES a mezinárodní vody) postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, pokud třetí země neprovádějí odpovědné řízení těchto populací.
Článek 6
Zvláštní ustanovení a rozdělování
Rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, jak je stanoveno v příloze I, se provede, aniž jsou dotčeny
a)
výměny prováděné podle čl. 20 odst. 5 nařízení (EHS) č. 2371/2002;
b)
opětovná rozdělení prováděná podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství uchovávaná v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty prováděné na základě článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.
Článek 7
Pružnost kvót
Pro rok 2005 jsou v příloze I tohoto nařízení stanoveny tyto populace ryb:
a)
populace ryb, na které se vztahuje preventivní nebo analytický TAC;
b)
populace ryb, na které se vztahují podmínky meziroční pružnosti řízení stanovené v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96; a
c)
populace ryb, na které se vztahují sankční koeficienty stanovené v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 8
Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejších úlovků
1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud
a)
odlovy byly provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
podíl odlovu té části podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán; nebo
c)
u všech druhů vyjma sledě obecného a makrely obecné byly úlovky smíšeny s jinými druhy a k jejich odlovu byly v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 použity sítě o velikosti ok menší než 32 milimetrů a úlovky nebyly tříděny ani na palubě ani při vykládce; nebo
d)
úlovky sledě obecného jsou v souladu s opatřeními uvedenými v bodě 12 přílohy III; nebo
e)
u makrel obecných byly úlovky smíšeny s úlovky kranase obecného nebo sardinky obecné, množství makrel obecných nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrel obecných, kranasů obecných a sardinek obecných na palubě a úlovky nebyly tříděny; nebo
f)
odlovy jsou provedeny v průběhu vědeckých výzkumů uskutečněných podle nařízení (ES) č. 850/98 nebo nařízení (ES) č. 88/98.
2. Všechna vyložená množství odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství s výjimkou odlovů provedených v souladu s odst. 1 písm. c), e) a f).
3. Odchylně od odstavce 1, dojde-li k vyčerpání rybolovných práv členských států pro sledě obecného v podoblastech II (vody ES), III, IV a subdivizi VIId, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a operujícím v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení, zakázána vykládka úlovko, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.
4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98 a články 2 a 3 nařízení (ES) č. 88/98.
Článek 9
Omezení vstupu
Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.
Článek 10
Zvláštní podmínky vykládky netříděných odlovů z podoblastí IIa (vody ES), III, IV a VIId
Opatření stanovená v příloze II se použijí pro vykládku netříděných odlovů z podoblastí IIa (vody ES), III, IV a VIId.
Článek 11
Jiná technická a kontrolní opatření
Pro rok 2005 se kromě technických opatření stanovených v nařízení (ES) č. 850/98, nařízení (ES) č. 88/98, nařízení (ES) č. 1626/94 a nařízení (ES) č. 973/2001 použijí také technická opatření stanovená v příloze III tohoto nařízení.
Prováděcí pravidla k bodu 10 přílohy III mohou být přijata postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 12
Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací
1. V období od 1. ledna do 31. ledna 2005 platí pro řízení populací tresky v Kattegatu, Severním moři, východní části Lamanšského průlivu, Skagerraku, oblasti západně od Skotska a v Irském moři omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v bodech 1 až 5, 6a, 6c, 6d, 6e a 7 až 22 přílohy V nařízení (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (27).
2. V období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005 platí pro řízení populací tresky zmíněných v odstavci 1 omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVa.
3. V období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005 platí pro řízení rybolovu v Kantabrijském moři a v oblasti západně od Iberského poloostrova omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVb.
4. V období od 1. února 2005 platí pro řízení populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVc.
5. Pro řízení populací smáčkovitých ve Skagerraku a v Severním moři platí omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze V.
6. Komise stanoví konečnou intenzitu pro rok 2005 pro lov smáčkovitých v oblastech IIa, IIIa, IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy V.
7. Veškerá plavidla používající lovná zařízení uvedená v bodu 4 příloh IVa, IVb nebo IVc a lovící v oblastech vymezených v bodu 2 příloh IVa, IVb nebo IVc musí mít zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.
8. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2005 90 % průměrné roční intenzity rybolovu jeho plavidel v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení Rady (ES) č. 2347/2002, s výjimkou stříbrnice atlantské.
KAPITOLA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 13
Oprávnění
Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci kvót stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 24.
Článek 14
Zeměpisná omezení
Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou:
a)
Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v Severním moři, Kattegatu a v Atlantském oceánu severně od 43°00′ s. š., avšak s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002; ve Skagerraku jsou však plavidla plující pod vlajkou Norska oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska;
b)
Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana.
Článek 15
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž byla stanovena rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
KAPITOLA IV
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 16
Licence a související podmínky
1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, lze rybolov ve vodách třetích zemí provozovat pouze na základě licence vydané orgány třetí země.
První pododstavec se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na:
a)
plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT,
b)
plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou, a
c)
švédská plavidla, v souladu se zavedenou praxí.
2. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy VI. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, a zašlou je Komisi orgány členských států. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.
Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy VI, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části 1 přílohy VI, však nesmí být překročen.
3. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.
Článek 17
Faerské ostrovy
Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, mohou provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům.
KAPITOLA V
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 18
Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu
1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (ES) č. 2847/93, jsou norská plavidla o prostornosti do 200 GT osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou od této povinnosti osvobozena.
3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2004, mohou v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2005, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a jí schválen.
Článek 19
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu
Žádost o licenci a zvláštní povolení k rybolovu, kterou orgán třetí země předkládá Komisi, musí obsahovat tyto údaje:
a)
jméno plavidla,
b)
registrační číslo,
c)
externí identifikační písmena a čísla,
d)
rejstříkový přístav,
e)
jméno a adresu vlastníka nebo nájemce,
f)
hrubou prostornost a celkovou délku plavidla,
g)
výkon motoru,
h)
volací značku a radiovou frekvenci,
i)
plánovanou metodu rybolovu,
j)
plánovanou rybolovnou oblast,
k)
cílové druhy,
l)
období, pro které se o licenci žádá.
Článek 20
Počet licencí
Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy VI.
Článek 21
Zrušení a odebrání
1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovené v příloze I.
3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 22
Nedodržení platných předpisů
1. Po dobu nejvýše 12 měsíců nejsou pro plavidlo, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.
2. Komise předloží orgánům dotyčné třetí země jména a charakteristické znaky plavidel, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.
Článek 23
Povinnosti držitele licence
1. Plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které jsou provozována, a zejména nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a (EHS) č. 1381/87.
2. Plavidla uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy VII.
3. Plavidla třetích zemí, s výjimkou norských plavidel provozujících rybolov v divizi ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VIII v souladu s pravidly v ní stanovenými.
Článek 24
Zvláštní ustanovení o francouzském departementu Guayana
1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se majitel příslušného plavidla musí zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.
2. Velitel každého plavidla, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, musí při vykládce úlovků po každém výjezdu vydat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevet, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy VI. Za přesnost prohlášení odpovídá velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou veškerá vhodná opatření k ověření správnosti prohlášení, přičemž se opírají zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 23 odst. 2. Po ověření podepíše prohlášení příslušný úředník. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.
3. Plavidla, která provozují rybolov ve vodách francouzského departementu Guayana, však vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy VII. Kopie tohoto lodního deníku se prostřednictvím francouzských orgánů zašle do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu Komisi.
4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o plavidle, které má licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO
ODDÍL 1
Účast Společenství
Článek 25
Seznam plavidel
1. Výhradně plavidla Společenství o prostornosti vyšší než 50 hrubých tun, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jež jsou vedena v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Každý členský stát nejméně 15 dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem seznam všech změn v seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto informace sekretariátu NAFO.
3. Informace uvedené v odstavci 2 musí obsahovat tyto údaje:
a)
vnitřní číslo plavidla, jak je definováno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství (28),
b)
mezinárodní radiovou volací značku,
c)
jméno případného nájemce plavidla,
d)
typ plavidla.
4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu (nájem samotného plavidla), musí zaslané údaje obsahovat:
a)
datum, od nějž je plavidlo oprávněno plout pod vlajkou členského státu;
b)
datum, od nějž členský stát oprávnil plavidlo k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO;
c)
název státu, v němž je plavidlo registrováno nebo bylo registrováno dříve, a datum, ke kterému přestalo plout pod vlajkou daného státu;
d)
jméno plavidla;
e)
úřední registrační číslo plavidla přidělené příslušnými vnitrostátními orgány;
f)
domovský přístav plavidla po jeho převodu;
g)
jméno vlastníka nebo nájemce plavidla;
h)
prohlášení, že velitel obdržel kopii předpisů platných v oblasti upravené předpisy NAFO;
i)
hlavní živočišné druhy, které plavidlo v oblasti upravené předpisy NAFO může lovit;
j)
podoblasti, v nichž bude plavidlo pravděpodobně lovit.
ODDÍL 2
Technická opatření
Článek 26
Velikosti ok
1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka o velikosti menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze IX zakázáno. Tuto velikost ok lze snížit na minimum 60 mm při cíleném rybolovu kalmara tryskového (Illex illecebrosus). Při cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětšuje nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě, a ve všech ostatních částech vlečné sítě na 220 mm.
2. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat sítě o velikosti ok nejméně 40 mm.
Článek 27
Přídavná zařízení k sítím
1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoli části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.
2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.
3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postranních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze X.
4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v dodatku 4 k příloze III.
Článek 28
Vedlejší úlovky
1. Velitelé plavidel nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.
2. Vedlejší úlovky druhů uvedených v příloze ID, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro část oblasti upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoli druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, co je větší. V části oblasti upravené předpisy, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán nebo ve kterých byla kvóta pro „ostatní“ plně využita, však nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze ID přesáhnout 1 250 kg nebo případně 5 %.
3. Kdykoli celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli vytažení sítě překročí tu z mezí stanovených v odstavci 2, která je použitelná, pčemístí se plavidlo do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Kdykoli celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli následujícím vytažení sítě překročí uvedené meze, přemístí se plavidlo opět ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane nejméně 48 hodin.
4. Překročí-li u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů uvedených v příloze ID při kterémkoli vytažení sítě 5 % hmotnosti v divizi 3 M a 2,5 % v divizi 3 L, přemístí se plavidla ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.
5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.
Článek 29
Minimální velikost ryb
Ryby pocházející z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze XI, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musí být okamžitě vráceny zpět do moře. Pokud množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti, v určitých rybolovných vodách přesáhne 10 % celkového množství, přemístí se plavidlo do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Veškeré zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze XI, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.
ODDÍL 3
Kontrolní opatření
Článek 30
Označování produktů a oddělené skladování
1. Veškeré zpracované ryby ulovené v oblasti upravené NAFO se označí tak, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu. Dále se označí jako odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a divizích 3KLMNO se označí jako odlovené v těchto oblastech.
3. Úlovky stejného druhu musí být skladovány odděleně od úlovků jiného druhu. Veškeré úlovky odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO musí být skladovány odděleně od úlovků ulovených mimo ni.
Úlovky smějí být skladovány ve více částech skladovacího prostoru plavidla, ale každá část prostoru, kde se skladuje jeden druh, musí být zřetelně oddělena plastem, překližkou, sítí atd. od místa, kde se skladuje jiný druh.
Článek 31
Lodní deník produkce a rozpis uskladnění
1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 zapisují velitelé plavidel do lodního deníku údaje uvedené v příloze XII tohoto nařízení.
2. Do patnáctého dne každého měsíce členské státy oznámí, v podobě snímatelné počítačem, Komisi množství populací uvedených v příloze XIII, která byla vyložena v průběhu předcházejícího měsíce, a sdělí veškeré údaje, které obdržely na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.
3. Velitel plavidla Společenství vede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze ID:
a)
lodní deník produkce, ve kterém je uveden souhrnný odlov podle jednotlivých druhů ryb;
b)
rozpis uskladnění, ze kterého je patrné, kde jsou jednotlivé druhy ryb v nákladním prostoru umístěny, a množství těchto druhů na palubě vyjádřené jako hmotnost produktu v kilogramech.
4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění popsané v odstavci 3 jsou aktualizovány denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a jsou uchovávány na palubě, dokud plavidlo není zcela vyloženo.
5. Velitelé plavidel poskytnou potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.
Článek 32
Sítě
Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze IX nesmějí mít plavidla na palubě sítě o velikosti ok menší, než kterou stanoví článek 26. Avšak plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, smějí mít takové sítě na palubě za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití, jinými slovy:
a)
sítě nejsou připevněny třmeny k okrajům paluby ani ke svým vytahovacím nebo vlečným kabelům a lanům;
b)
sítě převážené na palubě či nad ní jsou pevně přivázány k části lodní nástavby.
Článek 33
Překládka
Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdrží k těmto činnostem předem oprávnění.
Článek 34
Sledování intenzity rybolovu
1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že je intenzita rybolovu jeho plavidel, uvedená v článku 25, úměrná rybolovným právům, která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, do 31. ledna 2005 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu mimo jiné určuje plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO.
Členské státy orientačně uvědomí Komisi o zamýšlených činnostech plavidel v jiných oblastech.
Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v těchto rybolovných oblastech s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí.
Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu, přičemž upřesní zejména počet plavidel, která v uvedené oblasti skutečně loví, a celkový počet dnů, kdy byl rybolov provozován.
ODDÍL 4
Zvláštní ustanovení o krevetce severní
Článek 35
Lov krevetky severní
Každý členský stát Komisi denně oznamuje množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musí probíhat v hloubce větší než 200 metrů a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.
ODDÍL 5
Zvláštní ustanovení o plánu obnovy platýse černého
Článek 36
Zákaz týkající se platýse černého
Rybářským plavidlům Společenství se zakazuje lovit platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích 3KLMNO a uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat platýse černého uloveného v uvedené oblasti, pokud nemají zvláštní povolení k rybolovu vydané jejich členským státem vlajky.
Článek 37
Seznam plavidel
1. Každý členský stát zajistí, aby plavidla, kterým mají být vydána zvláštní povolení k rybolovu podle článku 36, byla zapsána do seznamu, který obsahuje jména a vnitřní čísla těchto plavidel, jak jsou definována v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004. Členský stát vydá zvláštní povolení k rybolovu pouze pokud je plavidlo zapsáno v rejstříku plavidel NAFO.
2. Každý členský stát zašle Komisi seznam uvedený v odstavci 1 a veškeré následné změny v podobě snímatelné počítačem.
3. Změny seznamu podle odstavce 1 se zašlou Komisi nejméně pět dnů přede dnem, kdy plavidlo, které je nově zapsané do seznamu, vpluje do podoblasti 2 a divizí 3KLMNO. Komise bezodkladně informuje o změnách v seznamu sekretariát NAFO.
4. Každý členský stát přijme nezbytná opatření k rozdělení své kvóty pro platýse černého mezi svá plavidla zapsaná do seznamu podle odstavce 1. Členské státy informují Komisi o rozdělení kvót nejpozději 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 38
Zprávy
1. Velitelé plavidel uvedených v čl. 37 odst. 2 předají členským státům vlajky tyto zprávy:
a)
množství platýse černého uchovávaná na palubě při vplutí plavidla Společenství do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO. Tato zpráva se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vplutím každého plavidla do těchto oblastí,
b)
týdenní úlovky platýse černého. Tato zpráva se zašle poprvé nejpozději na konci sedmého dne po vplutí plavidla do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO, nebo trvá-li výjezd déle než sedm dní, nejpozději v pondělí u úlovků, které byly odloveny v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO během předcházejícího týdne, jenž končí v neděli o půlnoci.
c)
množství platýse černého uchovávaná na palubě při vyplutí plavidla Společenství z podoblasti 2 a divizí 3 KLMNO. Tato zpráva uvádí počet dnů rybolovu a celkové odlovy v této oblasti a předá se nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vyplutím každého plavidla z této oblasti;
d)
množství platýse černého, která byla naložena a vyložena při každé překládce provedené během pobytu plavidla v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO. Tyto zprávy se předají nejpozději do 24 hodin po ukončení překládky.
2. Po obdržení zpráv uvedených v odst.1 písm. a), c), a d) je členské státy předají Komisi.
3. Pokud úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 2 vyčerpají odhadem 70 % kvót přidělených členským státům, podávají velitelé plavidel zprávy uvedené v odst. 1 písm. b) každé tři dny.
Článek 39
Určené přístavy
1. Vykládka množství platýse černého kdekoli mimo přístavy určené smluvními stranami NAFO se zakazuje. Vykládka platýse černého v přístavech zemí jiných než smluvních stran se zakazuje.
2. Členské státy určí přístavy, v nichž lze provádět vykládku platýse černého, a určí související inspekční a sledovací postupy včetně podmínek zaznamenávání a sdělování množství platýse černého při každé vykládce.
3. Členské státy předají Komisi do 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam určených přístavů a do 15 dnů poté rovněž související inspekční a sledovací postupy uvedené v odstavci 2. Komise předá tyto informace bezodkladně sekretariátu NAFO.
4. Komise předá bezodkladně všem členským státům seznam určených přístavů uvedených v odstavci 2 a přístavů určených jinými smluvními stranami NAFO.
Článek 40
Přístavní inspekce
1. Členské státy zajistí, aby všechna plavidla, která za účelem vykládky nebo překládky platýse černého uloveného v podoblasti NAFO 2 a divizích 3 KLMNO vplují do určeného přístavu, byla v přístavu podrobena inspekci v souladu s režimem přístavních inspekcí NAFO.
2. Je zakázáno vykládat nebo překládat úlovky z plavidel uvedených v odstavci 1, dokud nejsou přítomni inspektoři.
3. Všechna vyložená množství se před přepravou do chladírenského skladu nebo do jiného místa určení zváží podle jednotlivých druhů.
4. Členské státy předají související zprávu o přístavní inspekci sekretariátu NAFO a v kopii také Komisi do sedmi pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce ukončena.
Článek 41
Zákaz vykládky a překládky pro plavidla zemí jiných než smluvních stran
Členské státy zajistí zákaz vykládky a překládky platýse černého z plavidel zemí jiných než smluvních stran, která provozovala rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO.
Článek 42
Sledování rybolovných činností
Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění opatření uvedených v článcích 36 až 41 včetně celkového počtu dnů rybolovu.
ODDÍL 6
Zvláštní ustanovení o okounících
Článek 43
Lov okouníka
1. Každé druhé pondělí oznámí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích IF, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, činí se oznámení každé pondělí.
2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do poledne o množstvích okouníka, která během období dvou týdnů končícího předcházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích IF, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, zasílají se zprávy týdně.
KAPITOLA VII
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI CCAMLR
ODDÍL 1
Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech
Článek 44
Zákazy a omezení odlovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIV je v oblastech a v obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XV na podoblasti v ní uvedené.
Článek 45
Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR
1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují se na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2005 Komisi také tyto informace týkající se těchto plavidel:
a)
IMO číslo plavidla (pokud je vydáno),
b)
případná předchozí vlajka,
c)
mezinárodní radiová volací značka,
d)
jméno a adresu vlastníka plavidla a všech skutečných vlastníků, pokud jsou známi,
e)
typ plavidla,
f)
kde a kdy bylo postaveno,
g)
délka;
h)
barevná fotografie plavidla, která se musí sestávat z
i)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující pravý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
ii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující levý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
iii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující záď plavidla zobrazenou přímo zezadu,
i)
opatření přijatá za účelem znemožnění nedovolené manipulace se sledovacím satelitním zařízením na palubě.
2. Od 1. srpna 2005 sdělují členské státy Komisi také tyto informace plavidelech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR, v rozsahu, v jakém je lze zjistit:
a)
jméno a adresu provozovatele plavidla, pokud se liší od jeho vlastníka,
b)
jméno a státní příslušnost velitele plavidla a případně též velitele rybolovu,
c)
typ metody nebo metod rybolovu,
d)
největší šířka plavidla (m),
e)
hrubá registrovaná prostornost,
f)
typy a čísla komunikačních zařízení plavidla (čísla INMARSAT A, B a C),
g)
počet členů posádky,
h)
výkon hlavního motoru či hlavních motorů (kW),
i)
nosnost (v tunách), počet nádob na ryby a jejich kapacita (m3),
j)
veškeré další informace (např. klasifikaci mražení), které považuje za důležité.
ODDÍL 2
Průzkumný rybolov
Článek 46
Účast na průzkumném rybolovu
1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu Dissostichus spp. pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblasti FAO 88.1 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) mimo oblasti národní jurisdikce a v divizi 58.4.3b) mimo oblasti národní jurisdikce.
2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.
3. Pro podoblast 88.1 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli SSRU bude zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná SSRU zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.
Článek 47
Systémy hlášení
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:
a)
pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovené v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004, s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu nejpozději do dvou pracovních dnů po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblasti 88.1 a divizích 58.4.1 a 58.42 podávají hlášení malé výzkumné jednotky (SSRU);
b)
systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost ledovek druhů Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.
Článek 48
Zvláštní podmínky
1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 46 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (29), pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Kromě těchto opatření
a)
je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti;
b)
na plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v divizích 58.4.1 a 58.4.2 a která dodržují protokoly CCAMLR (A, B nebo C) pro zatížení dlouhých lovných šňůr, se nepoužijí ustanovení o činnosti v noci, avšak plavidla, která uloví celkem tři (3) mořské ptáky, začnou neprodleně používat ustanovení o činnosti v noci podle článku 8 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
plavidla účastnící se průzkumného rybolovu v podoblasti 88.1 a divizích 58.4.3a) a 58.4.3b), které uloví celkem tři (3) mořské ptáky, neprodleně ukončí rybolov a po zbytek sezóny 2004/2005 jim není povoleno lovit mimo běžnou rybářskou sezónu.
2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblasti FAO 88.1 se vztahují tyto dodatečné podmínky:
a)
plavidla nesmějí vyhazovat do moře:
i)
oleje, paliva nebo olejové zbytky, pokud to nepovoluje příloha I úmluvy MARPOL 73/78 (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí);
ii)
odpadky;
iii)
potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm;
iv)
drůbež nebo její části (včetně skořápek);
v)
kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo pobřežních ledů nebo kaly, pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzle, nebo
vi)
popel ze spalování;
b)
je zakázáno vozit do podoblasti 88.1 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a veškerá vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, musí být z této oblasti odvezena;
c)
je zakázáno lovit Dissostichus spp. v podoblasti 88.1 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží Ballenyho ostrovů.
Článek 49
Definice položení sítě
1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu šňůry nebo šňůr použitých.
2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,
a)
nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;
b)
při každém položení dlouhých lovných šňůr se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků. Při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;
c)
při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření delší než šest hodin, měřeno od ukončení postupu kladení do zahájení postupu vytahování.
Článek 50
Výzkumný plán
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce (SSRU), která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány jsou prováděny tímto způsobem:
a)
při prvním vplutí do SSRU se prvních deset ponoření, označovaných jako „první série“, považuje za „průzkumná ponoření“ a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 49 odst. 2;
b)
deset následujících ponoření nebo deset tun úlovků, podle toho, která spouštěcí úroveň je dosažena jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, musí být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítí požadavky stanovené v čl. 49 odst. 2, mohou být rovněž považována za „průzkumná ponoření“;
c)
pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v SSRU, musí plavidlo uskutečnit „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu 20 průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série kladení sítí musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v SSRU jako při první a druhé sérii;
d)
po dokončení 20 průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU;
e)
v jednotkách SSRU A, B, C, E a G v podoblasti 88.1, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písm. b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU.
Článek 51
Plán shromažďování údajů
1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádějí plán shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán se týká shromažďování těchto údajů:
a)
poloha a hloubka dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry,
b)
doba položení a vytažení a doba ponoření,
c)
počet a druhy ryb ztracených na hladině,
d)
počet ponořených háčků,
e)
typ návnady,
f)
úspěšnost návnady v %,
g)
typ háčků a
h)
mořské a povětrnostní podmínky a fáze měsíce při kladení lovných šňůr.
2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se změří velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.
Článek 52
Program označování
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádí tento program označování:
a)
jedinci rodu Dissostichus budou podle protokolu CCAMLR o označování označováni a vypuštěni v poměru jeden jedinec na jednu tunu úlovku v surovém stavu po celou dobu rybolovného období. Plavidla mohou označování ukončit pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí rybolovnou oblast poté, co označila jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu;
b)
program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v syrovém stavu. Všichni vypuštění jedinci by měli mít dvojité označení a měli by být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;
c)
všechna označení musí zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném odlovení označeného jedince;
d)
všichni znovu odlovení označení jedinci (tj. odlovené ryby, které byly již dříve označené) nebudou již vypouštěni zpět, a to ani v případech, kdy byli na svobodě pouze krátce;
e)
všichni opětovně odlovení jedinci jsou biologicky otestováni (délka, hmotnost, pohlaví, stadium pohlavních žláz) a pokud možno je pořízena jejich digitální fotografie, vyjmou se jim ušní kaménky a odstraní označení;
f)
všechny významné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí;
g)
všechny významné údaje z označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců a vzorky z opětovných odlovů jsou také sdělovány elektronicky ve formátu CCAMLR příslušným regionálním orgánům pro evidenci údajů z označení podle pokynů v protokolu CCAMLR o označování.
Článek 53
Vědečtí pozorovatelé
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCMLAR pro mezinárodní vědecké pozorování.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 54
Vědecké pozorování
1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu, které se provádí s povolením a pod záštitou dotčeného členského státu a o němž byly Komise a členský stát, v jehož vodách je průzkum prováděn, předem informovány.
2. Mořské organismy ulovené za účelem uvedeným v odstavci 1 mohou být prodávány, skladovány, vystavovány nebo nabízeny k prodeji za předpokladu, že
a)
splňují normy podle přílohy XII nařízení (ES) č. 850/98 a tržní normy přijaté podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (30), nebo
b)
prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě.
Článek 55
Přenos dat
Podle nařízení (EHS) č. 2847/93 zasílají členské státy Komisi údaje o vykládce množství ulovených populací v podobě snímatelné počítačem s použitím kódů populací stanovených v každé tabulce populací.
Článek 56
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast podle CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před dnem 1. ledna 2005, použije se článek 44 od počátku jednotlivých období používání daných TAC.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2004.