NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 194/2009
ze dne 11. března 2009
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Komise dne 13. června 2008 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Společenství (dále jen „antisubvenční šetření“ nebo „šetření“).
(2)
Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických do Společenství a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční šetření bylo zahájeno na základě stížnosti, kterou podala dne 29. dubna 2008 organizace European Biodiesel Board (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bionafty ve Společenství. Stížnost obsahovala zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení antisubvenčního šetření.
(4)
Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise uvědomila vládu USA, že obdržela řádně doloženou stížnost, v níž se tvrdí, že subvencovaný dovoz bionafty pocházející z USA způsobuje výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Vláda USA byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah stížnosti, a nalézt ve vzájemné shodě její řešení. Vláda USA nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily dne 2. června 2008. V průběhu konzultací se nepodařilo dospět k vzájemné shodě na řešení. Byly nicméně řádně zohledněny připomínky vznesené orgány USA, v nichž se zdůrazňovalo, že u některých státních programů uváděných ve stížnosti nebylo vždy z informací v ní obsažených jasné, že napadnutelným způsobem zvýhodňují výrobce/vývozce bionafty v USA. Po přešetření dostupných informací bylo rozhodnuto vyloučit z oblasti působnosti šetření tyto státní programy, ačkoli jsou uvedeny v oznámení o zahájení: grantový program pro technologie k využívání obnovitelných zdrojů energie ve státě Florida, program pro výzkum a vývoj nových technologií ve státě Texas, program na podporu obnovitelných energií ve státě Washington (druhá část), fond pro výzkum a vývoj alternativních paliv ve státě Alabama, sleva na daň za prodejní vybavení pro prodej bionafty ve státě Severní Dakota a úvěry na vozidla poháněná alternativním palivem a na infrastrukturu pro doplňování paliva ve státě Nebraska.
(5)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vývozce/výrobce v USA, dovozce, dodavatele, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dále pak orgány USA, stěžující si výrobce ve Společenství a ostatní výrobce ve Společenství, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.1. Výběr vzorku vývozců v USA
(6)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vývozců/výrobců v USA byla v oznámení o zahájení stanovena možnost použít za účelem stanovení výše subvencí v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku.
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech, pokud jde o výrobu bionafty či jejích směsí a obchodování s bionaftou, a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílely na výrobě dotčeného výrobku či směsí dotčeného výrobku a obchodování s ním během období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“), které je vymezeno též v 17. bodě odůvodnění níže.
(8)
Během uvedené patnáctidenní lhůty se v souvislosti s výběrem vzorku přihlásilo a požadované informace poskytlo více než 50 společností. Tyto společnosti představovaly více než 80 % celkového dovozu bionafty ze Spojených států amerických do Společenství.
(9)
V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl navrhovaný vzorek konzultován se společnostmi, které požádaly o zařazení do vzorku, se sdružením výrobců bionafty ve Spojených státech amerických (National Biodiesel Board), jakož i s vládou Spojených států amerických. Na základě připomínek zúčastněných stran bylo do vzorku původně vybráno sedm společností. Bylo však přijato prozatímní rozhodnutí o tom, že jedna ze společností původně vybraných do vzorku by z něj měla být vyřazena, aby byl vzorek paralelní s vzorkem vybraným v antidumpingovém řízení. Je třeba říci, že uvedená společnost s bionaftou pouze obchodovala, na rozdíl od ostatních společností zařazených do vzorku, které ji vyrábějí. Této společnosti však byla v souladu s čl. 27 odst. 3 základního nařízení poskytnuta možnost individuálního přezkoumání a bude pro ni stanoveno individuální antisubvenční clo. Šest společností, které tvoří vzorek, představovalo v období šetření podle statistiky vývozu USA 50 % celkového objemu vývozu z USA a 73 % dovozu bionafty od společností, které se přihlásily v souvislosti s výběrem vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění.
(10)
Za účelem použití čl. 27 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 základního nařízení požádalo deset společností, které nebyly zařazeny do vzorku, o výpočet individuálního rozpětí. Dotčeným společnostem byly zaslány dotazníky. Na dotazník odpověděla ve stanovené lhůtě pouze jedna společnost. Žádost byla však následně stažena.
1.2. Výběr vzorku výrobců ve Společenství
(11)
V případě výrobců ve Společenství byl v souladu s článkem 27 základního nařízení po konzultaci se stěžovatelem vybrán vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění. Tento výběr rovněž umožnil zajistit určitý zeměpisný rozptyl výrobců ve Společenství. Do vzorku bylo ve výsledku zařazeno jedenáct výrobců ve Společenství. Komise zaslala těmto jedenácti vybraným společnostem dotazníky. Jeden z výrobců, o kterém se původně při výběru vzorku uvažovalo, však musel být vyřazen, jelikož v dotazníku neposkytl uspokojivé odpovědi. Ve stanovených lhůtách tudíž bylo obdrženo deset úplných odpovědí od ostatních společností. Těchto deset výrobců vybraných do vzorku bylo považováno za společnosti reprezentující všechny výrobce ve Společenství.
1.3. Strany dotčené řízením
(12)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tudíž zaslány orgánům USA, sedmi společnostem původně vybraným do vzorku amerických společností, deseti společnostem zmíněným v 10. bodě odůvodnění, jedenácti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, osmnácti uživatelům a rovněž devadesáti dodavatelům surovin.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů USA, od sedmi společností původně vybraných do vzorku amerických společností a také od jedné ze společností, které žádaly o individuální přezkoumání, zmíněných v 10. bodě odůvodnění výše, dále pak od deseti výrobců ve Společenství zařazených do vzorků, jednoho uživatele a šesti dodavatelů surovin.
(14)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení výše subvencí, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(15)
Byly uskutečněny inspekce na místě v prostorách následujících orgánů Spojených států amerických:
Federální orgány Spojených států amerických:
-
ministerstvo financí
-
ministerstvo zemědělství
-
úřad představitele Spojených států pro obchod
Orgány států USA:
-
orgány státu Illinois, Springfield
-
orgány státu Missouri, Jefferson City
-
orgány státu Severní Dakota, Bismarck
-
Texaský kontrolní úřad pro veřejné účty, Austin
-
ministerstvo zemědělství státu Texas, Austin
-
orgány státu Washington, Olympia.
(16)
Inspekce na místě se rovněž uskutečnily v prostorách těchto společností::
a)
Výrobci ve Společenství
-
Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Německo
-
Skupina Diester
-
Diester Industries SAS, Paříž, Francie
-
Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Německo
-
Natural Energy West GmbH, Neuss, Německo
-
Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Rakousko
-
Novaol Srl, Milán, Itálie
-
Skupina Ecomotion
-
Ecomotion GmbH, Sternberg, Německo
-
Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánsko
-
GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg a Halle, Německo
-
Neochim SA, Feluy, Belgie;
b)
Vyvážející výrobci v USA
-
Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois
-
Cargill Inc, Wayzata, Minnesota
-
Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas
-
Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington
-
Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio
-
Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas
-
World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts;
c)
Dovozci ve spojení ve Společenství:
-
Cremer Energy GmbH, Hamburk, Německo
-
Cargill NV, Gent, Belgie
-
ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemsko
-
ADM Hamburg AG, Hamburk, Německo
-
ADM International, Rolle, Švýcarsko.
1.4. Období šetření
(17)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období ode dne 1. dubna 2007 do dne 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(18)
V oznámení o zahájení byl výrobek označený za subvencovaný definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafinovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (obecně známý jako „bionafta“), buď v čisté formě nebo ve formě směsi, používaný převážně, ale ne výhradně, jako obnovitelné palivo, pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.
(19)
Podle hlavy 26 oddíle 40A písm. d) amerického daňového zákoníku (4) (US. CODE) je bionafta definována jako monoalkylestery mastných kyselin s dlouhým řetězcem, získávané z látek rostlinného nebo živočišného původu, které splňují a) požadavky na registraci paliv a palivových přísad stanovené úřadem pro ochranu životního prostředí v oddíle 211 zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act, 42 U.S.C. 7545) a b) požadavky Americké společnosti pro testování a materiály D6751.
(20)
Na základě veřejně přístupných informací z trhu (5) se všechny druhy bionafty a směsí bionafty (směs bionafty s minerální naftou, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění níže) vyráběné a prodávané v USA považují za paliva na bázi bionafty a jsou součástí legislativního balíčku, který se týká energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv.
(21)
Šetření ukázalo, že bionaftu vyráběnou v USA tvoří převážně „methylestery mastných kyselin“ (FAME) získávané ze široké škály rostlinných olejů, které slouží jako vstupní surovina pro výrobu bionafty (6). Výraz „ester“ se používá ve spojení s transesterifikací rostlinných olejů, konkrétně mísení oleje s alkoholem. Výraz „methyl“ se používá v souvislosti s methanolem, nejběžněji používaným alkoholem v daném procesu, přestože při výrobě lze použít rovněž ethanol, což dává vzniknout „ethylesterům mastných kyselin“. Transesterifikace je relativně jednoduchý chemický proces, který však vyžaduje nejvyšší průmyslové standardy, aby byla zajištěna vysoká kvalita bionafty.
(22)
Šetření potvrdilo, že bionaftu vyráběnou v USA obvykle výrobci mísí s minerální naftou, čímž vznikají různé druhy směsí (zde uváděné jako směsi bionafty), které jsou pak na trhu prodávány různým skupinám odběratelů. Zjistilo se též, že bionafta byla prodávána v čisté formě nezávislým společnostem, které ji nakupovaly nebo dovážely pro účely výroby směsí s minerální naftou. Mísení bionafty s minerální naftou je relativně jednoduchá operace, kterou lze provádět například smísením v nádržích v místě výroby před přemístěním do nákladních aut s cisternou nebo smísením v cisterně nákladních automobilů tak, že se přidávají potřebná procenta bionafty a minerální nafty, nebo přímým mísením obou složek, které jsou přiváděny do cisterny současně.
(23)
Pro jasné vymezení různých druhů směsí bionafty existuje mezinárodně uznávaný systém známý jako „B faktor“, který uvádí přesné množství bionafty v jakékoli směsi bionafty: například směs obsahující X % bionafty bude označena jako BX, zatímco čistá bionafta nese označení B100, tzn. 100 % bionafta. V USA bylo běžné setkávat se na trhu se směsí obsahující 99 % (7) bionafty a 1 % minerální nafty (B99). Oproti minerální naftě by měla být čistá bionafta relativně rychle použita a nemůže být skladována déle než tři až čtyři měsíce, jinak oxiduje a přestává být vhodná ke spotřebě. Smíchání bionafty s minerální naftou umožňuje delší uchování paliva. Jedno procento minerální nafty ve směsi B99 je dostatečně toxické k tomu, aby oddálilo výskyt plísně v bionaftě.
(24)
Šetření ukázalo, že zatímco bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty (8) se obvykle na trhu USA prodávají pro účely dalšího mísení, směsi s nízkým obsahem bionafty (9) se většinou vyrábějí pro prodej na trhu USA za účelem spotřeby. V USA tedy existují oddělené trhy pro směsi s vysokým obsahem bionafty a směsi s nízkým obsahem bionafty.
(25)
Stížnost obsahovala zjevné důkazy o tom, že bionafta a některé směsi bionafty vyráběné a prodávané v USA a vyvážené do Společenství mají vliv na ekonomickou situaci výrobců bionafty ve Společenství, kteří podnět podali. Aby odpovídala charakteristikám příslušných výrobců a domácího trhu v USA, byla definice dotčeného výrobku formulována tak, aby zahrnovala i bionaftu přidávanou do příslušných směsí bionafty. Definice dotčeného výrobku, jak je uvedena v oznámení o zahájení a v 18. bodě odůvodnění výše, by měla být vyjasněna, s cílem vymezit výrobky, které mají být předmětem šetření.
(26)
Šetření ukázalo, že u většiny směsí bionafty prodávaných pro přímou spotřebu v USA se jedná o B20, tj. o směsi s 20 % obsahem bionafty, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění výše, které mohou být používány v rámci zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPAct) (10), z roku 1992, a dále o B6, B5 nebo B2. Podle veřejně dostupných informací mohou tyto směsi pohánět jakýkoli naftový motor prakticky bez jakýchkoli změn a při zachování záruky od výrobců automobilů. Při použití směsí s nízkým obsahem bionafty (od 2 do 20 %) je jejich účinnost podobná jako účinnost minerální nafty. Při použití paliva na bázi bionafty s faktorem vyšším než B20 může uživatel zaznamenat určitý pokles výkonnosti, točivého momentu a úspory paliva a záruka výrobců automobilů by v případě poškození motoru zpravidla neplatila.
(27)
Šetření ukázalo, že čistá bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty se obecně v USA nepoužívají k přímé spotřebě. Čistá bionafta je obvykle určena pro přidání do směsí ještě před prodejem na trhu. Konečné použití těchto směsí je v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory silničních vozidel, např. osobních a nákladních automobilů a autobusů, a rovněž ve vlacích. Bionaftu lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové vytápěcí kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. V současné době se provádějí testy, pokud jde o možnost používání směsí bionafty v letadlech.
(28)
Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, by proto měl být definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínický plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně známý jako „bionafta“, a to buď v čisté formě, nebo ve formě směsi s faktorem alespoň B20. Jinak řečeno, dotčeným výrobkem je myšlena čistá bionafta (B100) pocházející z USA a všechny směsi nad B20, tj. směsi obsahující více než 20 % bionafty pocházející z USA (dále jen „dotčený výrobek“). Má se za to, že tato hranice umožňuje jasně rozlišovat mezi různými druhy směsí, které jsou dostupné na trhu USA.
(29)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bionafty a bionafty ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Možné odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(30)
Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.
2.2. Obdobný výrobek
(31)
Bylo zjištěno, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu USA, kterých se týká toto šetření, mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Společenství. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci ve Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití v porovnání s výrobky vyváženými do Společenství z dotčené země.
(32)
Uvádělo se, že někteří uživatelé, zejména v Německu, přímo používají čistou bionaftu (B100) jako levnější alternativu k minerální naftě nebo k obvyklým směsím používaným na trhu Společenství pro přímou spotřebu. Prozkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že většina prodeje uskutečněného výrobci ve Společenství na trhu Společenství byla určena pro společnosti, které ji mísily s minerální naftou. Skutečnost, že se někteří majitelé vozových parků uchylují k používání B100, je na úrovni Společenství spíše výjimkou. Bionafta představuje na trhu Společenství spíše doplňkový výrobek k minerální naftě, než že by ji nahrazovala.
(33)
To nemění nic na skutečnosti, že různé druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství jsou vzájemně zaměnitelné s těmi, které vyrábějí a ve Společenství prodávají výrobci bionafty ve Společenství. V používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu neexistují významné rozdíly, které by mohly změnit definici obdobného výrobku.
(34)
Jedna zúčastněná strana uváděla, že dotčený výrobek, zejména čistá bionafta, má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti než bionafta vyráběná ve Společenství. Zatímco ve Společenství se bionafta vyrábí na bázi řepkového oleje, výrobci v USA používají pouze sójový olej. Tyto dva druhy výrobku tudíž údajně nejsou vzájemně zaměnitelné a neměly by si na trhu Společenství přímo konkurovat. Příslušná zúčastněná strana poukazovala zejména na to, že tekutost za studena a obsah jodu se mohou lišit.
(35)
Komise toto tvrzení prošetřila a zjistila následující:
a)
Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství vykazují velmi podobné základní vlastnosti a jejich prodej se uskutečňuje prostřednictvím obdobných nebo stejných prodejních cest, a sice stejným odběratelům na trhu Společenství;
b)
Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství mají stejná nebo velmi podobná konečná použití (viz 27. bod odůvodnění);
c)
Pokud jde o tekutost za studena, je třeba upřesnit, že se jedná o filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž palivo způsobí ucpání palivového filtru v důsledku počínající krystalizace nebo počínajícího gelovatění palivových složek. Šetření ukázalo, že CFPP obdobného výrobku ve Společenství je nižší než CFPP bionafty vyvážené z USA. Jedná se však o drobný rozdíl, který lze snadno vykompenzovat buď smísením různých druhů bionafty nebo použitím přídatných látek v čisté bionaftě, zvláště v zimním období. Rozdíly v CFPP nehrají prakticky žádnou roli u většiny směsí prodávaných na trhu Společenství.
d)
Pokud jde o obsah jodu, který je měřítkem odolnosti paliva vůči oxidaci, bylo zjištěno, že hodnoty u řepkového oleje a sojového oleje se do určité míry shodují: pohybují se od 94 do 120 u řepkového oleje a od 117 do 143 u sojového oleje. Ačkoli hlavní surovinou používanou ve Společenství je řepkový olej, je třeba poznamenat, že výrobci ve Společenství i výrobci v USA používají k výrobě bionafty také širokou škálu surovin. Různé druhy bionafty se často mísí ve snaze získat homogennější výrobek.
(36)
Jelikož se podle čl. 1 odst. 5 základního nařízení nevyžaduje, aby „obdobné“ výrobky byly totožné ve všech ohledech, nejsou drobné odlišnosti mezi různými druhy výrobku dostatečné k tomu, aby změnily zjištění, že dotčený výrobek a obdobné výrobky ve Společenství jsou celkově obdobné.
(37)
Nebyly tudíž zjištěny žádné rozdíly mezi různými druhy dotčeného výrobku a obdobnými výrobky ve Společenství prodávanými na trhu Společenství, které by vedly k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané na trhu Společenství nejsou obdobným výrobkem, ačkoli mají stejné nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že všechny druhy bionafty se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
3. SUBVENCE
3.1. Úvod
(38)
Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující federální programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Federální programy
a)
kredit na spotřební daň/daň z příjmu;
b)
kredit na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty;
c)
bioenergetický program ministerstva zemědělství USA.
(39)
Na základě informací obsažených ve stížnosti a odpovědích na dotazník Komise byly rovněž prošetřeny následující státní programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Státní programy
a)
Illinois
osvobození od daně z bionafty ve státě Illinois
b)
Missouri
fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty
c)
Severní Dakota
i)
program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv státu Severní Dakota Program
ii)
kredit na daň za vybavení pro výrobu bionafty ve státě Severní Dakota
iii)
kredit na daň z příjmu za bionaftu ve státě Severní Dakota
iv)
program osvobození od daně za zařízení na bionaftu státu Severní Dakota
d)
Texas
i)
osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty ve státě Texas
ii)
program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty státu Texas
e)
Washington
i)
program energetické svobody státu Washington
ii)
osvobození od daně za výrobu biopaliv ve státě Washington
iii)
osvobození biopaliv od daně z maloobchodního prodeje ve státě Washington
iv)
program snížení daňového základu za biopaliva státu Washington
(40)
Pokud jde o ostatní státní programy uvedené v bodě 3 oznámení o zahájení, některé z nich byly z šetření vyloučeny na základě konzultací s vládou Spojených států amerických před jeho zahájením, jak je vysvětleno ve 4. bodě odůvodnění. Pokud jde o zbývající státní programy, společnosti zařazené do vzorku a společnosti zmíněné v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, uvedly, že v období šetření nezískaly v rámci těchto programů žádné výhody a nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku. Bylo proto přijato prozatímní rozhodnutí, že neexistují žádné důvody tyto programy v tomto šetření dále šetřit.
3.2. Kredit na spotřební daň/daň z příjmu
a) Právní základ
(41)
Právním základem programu daňových kreditů pro subjekty, které se zabývají mícháním bionafty, maloobchodníky a konečné uživatele, je hlava 26 oddíle 40A amerického zákoníku (U.S.C.). V uvedené části se stanoví tyto kredity na bionaftu:
i)
kredit za směsi bionafty;
ii)
kredit za bionaftu;
iii)
kredit pro malé výrobce agrobionafty.
(42)
Kredit na daň z příjmu malých výrobců agrobionafty jsou zálohami na daň, které se týkají pouze malých výrobců agrobionafty. O tomto programu je pojednáno v 63.-71. bodě odůvodnění.
(43)
V oddíle 202 písm. a) aktu o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 se stanoví, že kredity zmíněné ve 41. bodě odůvodnění lze získat do 31. prosince 2009.
b) Kritéria
(44)
Aby měla společnost nárok na kredit za směsi bionafty podle znění 41. bodu odůvodnění bodu i), musí vytvářet směsi bionafty a nafty, které jsou prodávány jako palivo nebo k použití jako palivo. Osoba, která o uvedenou pobídku žádá, musí získat osvědčení od výrobce nebo dovozce bionafty, v němž je uvedeno, o jaký výrobek se jedná a jaký je procentuální obsah bionafty a agrobionafty ve výrobku. Tento kredit má podobu zálohy na spotřební daň, případně, je-li daňová povinnost příslušné společnosti, pokud jde o spotřební daň, nižší než celková výše zálohy na spotřební daň, může společnost požádat o poskytnutí zbývajícího kreditu ve formě splatného kreditu na daň z příjmu. Splatný kredit na daň z příjmu je kredit vůči dani z příjmu příslušného daňového poplatníka nebo přímá platba. Je splatný, jelikož přebytek může být daňovému poplatníkovi vyplacen jako přímá platba v hotovosti, je-li kredit vyšší, než je daňová povinnost příslušného subjektu.
(45)
Kredit za bionaftu zmíněný ve 41. bodě odůvodnění bodě ii) je nevratný kredit na daň z příjmu pro maloobchodníky a konečné uživatele čisté bionafty. Kredit za čistou bionaftu může získat pouze osoba, které nalije příslušný galon čisté bionafty do palivové nádrže vozidla nebo tuto naftu použije jako palivo. Je třeba poznamenat, že tuto kredit mohou získat rovněž výrobci bionafty, kteří vyrábějí vlastní bionaftu. Aby mohl o kredit žádat, musí příslušný výrobce bionafty vystupovat buďto jako maloobchodník (tedy ten, kdo nalije příslušný galon bionafty do nádrže konečného uživatele), nebo jako konečný uživatel (např. lít bionaftu do vlastních vozidel).
c) Provádění v praxi
(46)
Pokud jde o kredit za bionaftu, v případě nemísené (čisté) bionafty má maloobchodník (nebo výrobce bionafty vystupující jako maloobchodník) nebo konečný uživatel nemísené bionafty nárok na 1,00 USD za galon nemísené (čisté) agrobionafty nebo 0,50 USD za galon jiné nemísené (čisté) bionafty ve formě nesplatného obecného kreditu na daň z příjmu právnických osob. Nesplatný obecný kredit pro podniky je kredit na daň z příjmu právnických osob. Je nesplatný, protože je-li kredit pro daný podnik vyšší než jeho daňová povinnost, nemůže být přebytek podniku vyplacen jako přímá hotovostní platba.
(47)
Šetření ukázalo, že žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, nevyužila kredit za bionaftu, pokud jde o nemísenou (čistou) bionaftu. Proto není tato část uvedeného programu (kredit za bionaftu) v souvislosti se stávajícím šetřením nadále posuzována.
(48)
Všechny šetřené společnosti získaly v rámci kreditů za směsi bionafty kredity za směsi bionafty prodávané pro použití jako palivo.
(49)
Bionafta, která je smíchána s minerální naftou, zakládá nárok na kredit za směsi bionafty na spotřební daň nebo kredit za směsi bionafty na daň z příjmu. Kredit, který se v období šetření vyskytoval nejčastěji, činil 1 USD za galon nemísené agrobionafty (11), nebo 0,50 USD (12) za každý galon jiné nemísené bionafty použitých v palivové směsi. Konečná výše kreditu na daň pro mísená paliva tedy závisí na podílu bionafty. Minimální požadavek a zároveň nejběžnější praxe je přidání 0,1 % minerální nafty do 99,9 % bionafty (tato směs se v USA označuje jako B99), neboť to zajišťuje získání kreditu na daň v maximální výši. Podíl bionafty ve směsi zakládá nárok na příslušný kredit na daň (např. ve 100 galonech B99 bude 99,9 galonů bionafty, což umožní získat kredit na daň ve výši 99,90 USD). Přeměna bionafty z čistého výrobku (B100) na směs (B99) je jednoduchý proces. Spočívá v přidání 0,1 % minerální nafty do čisté bionafty a nijak významně nemění příslušný výrobek. Nárok na kredit zakládá úkon mísení.
(50)
Výrobci bionafty mohou žádat o uvedenou pobídku, pokud oni sami provádějí mísení. Výrobce musí mísit čistou bionaftu s minerální naftou. Pokud jde o nárok na pobídku, není žádný rozdíl mezi směsmi bionafty určenými k domácímu prodeji a k prodeji na vývoz.
(51)
Společnosti, které čistou bionaftu nevyrábějí, ale nakupují a vytvářejí z ní směsi, mají rovněž nárok na kredit na daň. Tyto společnosti musí mít potvrzení od výrobce příslušné bionafty (a případně též od jakýchkoli distributorů bionafty, kteří tvoří mezičlánky mezi uvedenými společnostmi a výrobcem), v němž výrobce účinným způsobem zaručí, že nežádal o kredit na daň. Toto potvrzení je převoditelné a držitele opravňuje k získání kreditu na daň ve výši 1 USD za galon čisté bionafty.
(52)
Lze rovněž požádat o poskytnutí této pobídky ve formě kreditu na spotřební daň nebo na daň z příjmu nebo ve formě přímé platby v hotovosti. Celková výše pobídky zůstává stejná (1 USD za galon), ať už je požadována ve formě kreditu na spotřební daň, kreditu na daň z příjmu, přímé platby daňovému poplatníkovi nebo ve formě jakékoliv kombinace uvedených způsobů.
(53)
V období šetření většina společností obdržela přímé platby v závislosti na množství mísené bionafty, jiným společnostem byly jednak sníženy daně (tj. kredit za směsi bionafty byl zčásti použit na vyrovnání spotřební daně a daně z příjmu), a obdržely i přímou platbu. Dotčené společnosti měly nízké daňové závazky v porovnání s výší požadovaného kreditu za směsi bionafty; větší část této pobídky tudíž obdržely ve formě přímé platby a pouze menší část ve formě snížení daní.
(54)
V U.S.C. se stanoví, že kredit za směsi bionafty nebude poskytnut, pokud příslušná společnost, která bionaftu s minerální naftou mísí, neobdrží osvědčení (tzv. „certifikát pro bionaftu“) od výrobce příslušné bionafty, v němž výrobce mimo jiné uvede množství bionafty, na nějž se osvědčení vztahuje, a to, zda se jedná o agrobionaftu nebo o bionaftu jinou než agrobionaftu. Pokud společnost, která vyrábí bionaftu, tuto bionaftu následně mísí s minerální naftou a žádá o kredit na daň, předloží certifikát pro bionaftu spolu s dokumentací požadovanou pro podání žádosti o kredit. Osoba, která obdrží certifikát pro bionaftu a následně tuto bionaftu prodá, aniž by z ní vytvořila směs, poskytne tento certifikát pro bionaftu kupujícímu spolu s tzv. „prohlášením distributora bionafty“. To znamená, že společnost, která směs vytváří a žádá o kredit na daň, může certifikát pro bionaftu obdržet buď přímo od výrobce bionafty, nebo nepřímo od distributora bionafty. Tento certifikát je tedy převoditelný a zakládá pro držitele nárok na kredit na daň ve výši 1 USD za každý galon bionafty, který subjekt nárokující kredit použil při výrobě jakékoli směsi bionafty.
(55)
Šetřením se zjistilo, že existuje zřetelný rozdíl mezi cenou čisté bionafty (B100) a cenou bionafty ve směsi (B99). Ačkoli jediný rozdíl mezi oběma druhy výrobku činí přidání 0,1 % minerální nafty, kterým se vytvoří B99, prodával se galon B100 v dotyčné oblasti o 1 USD dráže než B99. Americký trh s bionaftou se ukázal jako velmi transparentní. Hospodářské subjekty na trhu s bionaftou ve Spojených státech amerických jsou si vědomy, že ti, kteří mísí bionaftu, získají kredit na daň ve výši 1 USD za galon. U některých společností zařazených do vzorku byla na fakturách z prodeje B100 na domácím trhu uvedena nejen cena výrobku, ale také kredit pro subjekt, který z ní vytváří směsi, tj. tento kredit byl fakticky prodán nakupujícímu B100. Vzhledem k výše uvedenému je toto poskytování kreditu na daně považováno za subvence pro bionaftu.
d) Závěr
(56)
Kredit za směsi bionafty je třeba považovat za finanční pobídku, ať už je poskytována ve formě hotovostní platby, nebo musí mít formu vyrovnání daňových závazků.
(57)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodů i) a ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě přímých grantů (platby v hotovosti) a prominutí jinak splatného příjmu (zápočet daně). Tyto pobídky představují výhodu pro společnosti, které je získají.
(58)
Tento program mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(59)
Kredity za směsi bionafty byly poskytovány v závislosti na množství bionafty použité ve směsi, tj. ve výši 1 USD za galon, neboť všechny dotčené společnosti používaly agrobionaftu. Výše výhod v období šetření byla vypočtena na základě částky 1 USD za galon čisté bionafty prodané v období šetření, ať už ve formě čisté bionafty (B100) nebo ve směsi. Za účelem stanovení výše výhod byla při výpočtu výše subvence zohledněna skutečnost, že do směsi byla přidána minerální nafta.
(60)
Jeden z výrobců bionafty získal výhody z tohoto programu nepřímo, neboť využil systém zprostředkování, aby získal kredit, na nějž měl nárok, v hotovosti. Mísení provedla společnost, která s výrobcem nebyla ve spojení a která následně nárokovala příslušný kredit a poté zaplatila dotčené společnosti v hotovosti s odečtením poplatku za zprostředkování.
(61)
Výše subvence byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření.
(62)
Výrobky, s nimiž bylo obchodováno, byly z tohoto výpočtu vyřazeny.
(63)
Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu se u šetřených společností pohybovala v rozmezí od 28,4 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.
3.3. Kredit na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty
a) Právní základ
(64)
Hlava 26 oddíle 40A U.S.C. rovněž stanoví poskytování kreditu na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty.
b) Kritéria
(65)
K tomuto programu mají přístup pouze malí výrobci čisté agrobionafty. Žádný subjekt, který bionaftu mísí nebo prodává, avšak nevyrábí ji, nemá nárok na tento kredit. Malý výrobce je jakákoli osoba, jejíž výrobní kapacita nepřevyšuje 60 milionů galonů agrobionafty za rok. Malý výrobce agrobionafty může žádat o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob ve výši 0,10 USD za galon vyrobené agrobionafty. Výrobce může uplatnit nárok nejvýše na 15 milionů galonů za daňové období. Aby mohl výrobce o kredit požádat, musí být příslušná agrobionafta použita jako palivo, prodávána pro použití jako palivo, nebo použita k výrobě směsi bionafty a nafty, která je použita jako palivo nebo prodána pro použití jako palivo.
c) Provádění v praxi
(66)
Žádosti o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob se podávají jedenkrát ročně s daňovým přiznáním. Kredit za každý galon bionafty vyrobené žadatelem během příslušného daňového období, až do maximální výše 15 milionů galonů, je započten vůči daňovému závazku žadatele, pokud jde o daň z příjmu právnických osob. Je-li daňový závazek žadatele nižší, než je výše požadovaného kreditu, může být přebytek převeden do následujících daňových období.
(67)
Během období šetření tohoto programu využila jedna ze společností zařazených do vzorku. Uvedená společnost kredit využila ke snížení svého závazku, pokud jde o daň z příjmu.
d) Závěr
(68)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.
(69)
Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(70)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky, o níž byla snížena daň z příjmu za daňový rok, který skončil během období šetření.
(71)
Výše subvence (čitatel) byla poté stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření.
(72)
Dotčená společnost v období šetření získala v rámci tohoto programu subvence ve výši 0,4 %.
3.4. Bioenergetický program ministerstva zemědělství USA
a) Právní základ
(73)
Bioenergetický program ministerstva zemědělství USA původně schválila a financovala Kreditní společnost pro zemědělské komodity při ministerstvu zemědělství USA v rámci své obecné pravomoci vymezené v oddíle 5 svého zakládajícího dokumentu, který byl kodifikován v americkém zákoníku (hlavě 15 kapitole 15 podkapitole II, oddíle 714c písm. e)). V této listině se stanoví výhradní účely, pro které je Kreditní společnosti pro zemědělské komodity zákonem povoleno uplatnit své obecné pravomoci. Konkrétně tento program vycházel z pravomoci v oddíle 5 písm. e) listiny, který stanoví, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity má pravomoc:
„Zvyšovat domácí spotřebu zemědělských komodit (kromě tabáku) prostřednictvím rozšiřování nebo podpory rozšiřování domácích trhů nebo prostřednictvím vytváření nebo podpory vytváření nových doplňkových trhů, prostor pro obchodování a nových možností použití takových komodit.“
(74)
Kreditní společnost pro zemědělské komodity zveřejnila konečná pravidla, kde upřesnila pravidla pro dotyčný program, která byla kodifikována ve Sbírce federálních nařízení jako hlava 7 § 1424.
(75)
Původně se mělo za to, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity program financovala na základě oddílu 5 písm. e) pouze do daňového období 2002 (13). V roce 2002 však americký Kongres výslovně povolil pokračování programu až do daňového období 2006 včetně a poskytl na něj finance.
(76)
Tento program probíhal od 1. prosince 2000 do června 2006. Spravovala jej Agentura pro zemědělské služby ministerstva zemědělství USA.
b) Kritéria
(77)
Dokud program probíhal, mohli se ho účastnit všichni komerční výrobci bionafty. Výrobci byli povinni předložit informace o výrobě, nákupu a používání zemědělských komodit v souvislosti s výrobou. Zejména byli výrobci bionafty povinni vyrábět a prodávat bionaftu ke komerčním účelům.
(78)
Zakládající listina vymezila „bionaftu“ jako monoalkylester, který splňuje příslušnou normu Americké společnosti pro testování a materiály. Aby mohl výrobce tuto výhodu získat, musel splnit určité požadavky, pokud jde o uchovávání záznamů, a poskytnout požadované informace a také poskytnout Kreditní společnosti pro zemědělské komodity povolení k ověření těchto informací. Příslušné předpisy podrobně stanoví postupy pro přihlášení se do programu, pro podávání žádostí o platbu a pro podávání zpráv, které museli příjemci plateb dodržovat, aby měli na platbu nárok.
(79)
Předpis z roku 2002 stanoví, že mezi komodity, které lze použít k výrobě bioenergie (buď bionafty nebo palivového ethanolu), patří:
-
pšenice, kukuřice, zrna čiroku, ječmen, oves, rýže, sójové boby, slunečnicová semena, řepková semena, kanola, lněná semena, světlicová semena, hořčice, katrán a bavlníková semena;
-
celulózové komodity, např. hybrid topolu nebo proso prutnaté;
-
tuky, oleje, recyklované či nikoli, získávané ze zemědělských produktů; a
-
jakékoli vedlejší produkty živočišného původu jiné než tuky a oleje, které jsou určeny k výrobě bioenergie.
(80)
Podle orgánů Spojených států amerických většina výrobců bionafty, kteří získali pobídky v rámci tohoto programu, použila sójové boby.
(81)
Všichni, kdo vyráběli bionaftu pro komerční účely, se mohli programu zúčastnit, za předpokladu, že dodrželi výše uvedené postupy pro podání žádosti a podávání zpráv. Vláda nečinila žádná rozhodnutí, pouze se ujistila, že byla splněna kritéria pro účast.
c) Praktické provádění
(82)
V každém daňovém období se výrobci bionafty mohli zaregistrovat do programu, a to tak, že předložili příslušné formuláře. Po registraci výrobci bionafty čtvrtletně předkládali žádost o vyplacení pobídek. Výrobci bionafty museli předložit dokumentaci o svých čistých nákupech komodit splňujících kritéria a o čisté výrobě bionafty v příslušných obdobích.
(83)
V rámci programu byly výrobcům bionafty poskytovány platby na základě kombinace jejich základní výroby bionafty a zvýšené výroby bionafty v příslušném období předchozího daňového období. Za daňové období 2006 získaly společnosti pouze pobídky za zvýšenou výrobu bionafty. Na základě výroby bionafty každého z příjemců platby a zvýšené výroby bionafty ze zemědělských komodit splňujících kritéria vypočetlo americké ministerstvo zemědělství výši plateb způsobem stanoveným v předpisech.
(84)
Jelikož program byl ukončen v červnu 2006, žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost zmíněná v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, neobdržela v období šetření žádnou pobídku v rámci tohoto programu. V době fungování tohoto programu obdržely platby tři ze společností zařazených do vzorku, a to v období od roku 2002 do roku 2006. Jedna společnost obdržela přímou platbu od Agentury pro zemědělské služby. Další společnost obdržela v rámci tohoto programu nepřímé platby, jelikož jedna společnost, která získala výhody v rámci tohoto programu, převedla některé ze získaných peněz společnosti ve vzorku v rámci dohody o dělbě zisku na základě subdodavatelských smluv mezi oběma společnostmi. Třetí společnost obdržela pouze malou částku, a to v daňovém období 2006.
d) Závěr
(85)
Bylo zjištěno, že v rámci tohoto programu byly některým výrobcům bionafty po řadu let poskytovány pobídky na základě jejich výroby bionafty a jednoznačně byly poskytnuty finanční příspěvky od vlády USA ve formě grantů, které byly specifické pro odvětví bionafty. Tyto subvence se však považují za opakující se a má se za to, že budou vynakládány každý jednotlivý rok; v důsledku toho nebyly v období šetření získány žádné výhody.
(86)
Bylo zjištěno, že tento program byl obnoven pro daňové období 2009 (říjen 2008-září 2009). Vzhledem k tomu, že období šetření probíhalo v období duben 2007-březen 2008, není žádný důvod vyrovnávat případné výhody, jež by mohly vzejít z obnoveného programu.
Čtyři ze státních programů, které byly šetřeny, nevyužila žádná ze společností zařazených do vzorku, ani společnost, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání. Za zmíněných okolností nebyly tyto programy dále analyzovány. Jedná se o tyto programy: program osvobození od daně za zařízení na bionaftu státu Severní Dakota, program energetické svobody státu Washington, program osvobození od daně z maloobchodního prodeje biopaliv státu Washington a program snížení základu pro výpočet daně z biopaliv státu Washington.
3.5. Program osvobození od daně z bionafty státu Illinois
(87)
Ve státě Illinois se „daň z prodeje“ skládá ze dvou různých, avšak vzájemně se doplňujících daní. Tomu, kdo prodává hmotný osobní majetek (14) konečnému spotřebiteli, vzniká povinnost odvést daň z maloobchodní činnosti a tomu, kdo kupuje hmotný osobní majetek, vzniká odpovídající povinnost odvést daň z užívání.
(88)
Právním základem pro daň z maloobchodní činnosti je kapitola 35 část 120 oddíl 2 Sbírky zákonů státu Illinois a základem pro daň z užívání je kapitola 35 část 105 oddíl 3-45 této sbírky. V souladu s ustanoveními prvně uvedené části uvedené sbírky se „osobám, jež se podílejí na maloobchodním prodeji hmotného osobního majetku, ukládá daň…“. V části uvedené na druhém místě se stanoví, že maloobchodníci „jsou povinni vybírat od uživatelů daň, a to tak, že tuto daň přičtou k prodejní ceně hmotného majetku, pokud je prodáván za účelem použití …“.
(89)
Sazba daně z maloobchodní činnosti činila v období šetření 6,25 % z hrubých příjmů z prodeje hmotného osobního majetku uskutečněného v rámci obchodní činnosti, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 120 oddíl 2-10 Sbírky zákonů státu Illinois).
(90)
Sazba daně z užívání činila v období šetření 6,25 % buď z prodejní ceny, nebo z případné tržní hodnoty hmotného osobního majetku, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 105 oddíl 3-10 Sbírky zákonů státu Illinois).
(91)
Výsledkem je, že společnost, která při prodeji vybírá daň z užívání, zaplatí tuto daň finančnímu úřadu státu Illinois jako daň z maloobchodní činnosti.
a) Právní základ
(92)
Pokud jde o uložení daně z maloobchodní činnosti na bionaftu a směsi bionafty, kapitola 35 část 120 oddíl 2-10 Sbírky zákonů státu Illinois stanoví, že pro prodej uskutečněný v období ode dne 1. července 2003 včetně do dne 31. prosince 2013 včetně platí, že:
i)
u směsí s obsahem nejméně 1 % a nejvýše 10 % bionafty této dani podléhá pouze 80 % uskutečněného prodeje a
ii)
u 100 % bionafty a směsí bionafty obsahujících více než 10 % a nejvýše 99 % bionafty uskutečněný prodej dani z maloobchodní činnosti nepodléhá.
(93)
Pokud jde o uložení daně z užívání na bionaftu a směsi bionafty, platí stejné úplné/částečné osvobození od daně jako pro výše uvedenou daň z maloobchodní činnosti (kapitola 35 část 105 oddíl 3-10 Sbírky zákonů státu Illinois).
(94)
Zmíněné právní předpisy rovněž stanoví osvobození od daně z maloobchodní činnosti a daně z užívání pro jiné výrobky.
b) Kritéria
(95)
Kdokoli, kdo prodává bionaftu konečnému uživateli, nebo ji nakupuje, může žádat o osvobození od daně popsané v 92. a 93. bodě odůvodnění.
c) Provádění v praxi
(96)
Ustanovení o osvobození od daně zmíněná v 92. a 93. bodě odůvodnění umožňují, aby daň z užívání nebyla při maloobchodním prodeji bionafty/směsí bionafty vybírána. Díky skutečnosti, že maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty je osvobozen od daně z užívání, společnosti, které bionaftu/směsi bionafty prodávají (včetně výrobců bionafty/směsí bionafty) maloobchodníkům, nejsou povinny platit daň z maloobchodní činnosti.
d) Závěry
(97)
Je zřejmé, že impulsem pro osvobození od daně z užívání a daně z maloobchodní činnosti je maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty. V tomto ohledu tudíž z tohoto osvobození od daně těží spotřebitelé výrobku. Za těchto okolností nesmí být podle čl. 1 odst. 1 základního nařízení uloženo žádné vyrovnávací clo za účelem vyrovnání této subvence, jelikož není poskytována, přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu, vývoz nebo přepravu dotčeného výrobku.
(98)
Jedna ze společností zařazených do vzorku, která při šetření spolupracovala, nevybírala při prodeji bionafty/směsí bionafty maloobchodníkům daň z užívání a neplatila tudíž z tohoto prodeje daň z maloobchodní činnosti. Vzhledem k závěrům uvedeným v 97. bodě odůvodnění se však má za to, že této společnosti nevznikly žádný napadnutelné výhody.
3.6. Fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty
a) Právní základ
(99)
V roce 2002 byl zákoníkem státu Missouri (kapitola 142, oddíl 142.031) zřízen „Fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty“ (dále jen „fond“). Účelem fondu je „…poskytovat hospodářské subvence registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri…“.
(100)
V každém účetním období (které běží od 1. července jednoho roku do 30. června následujícího roku) ministerstvo zemědělství státu Missouri poskytne registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri všechny prostředky vyhrazené pro fond zákonodárci státu Missouri a uzákoněné podpisem guvernéra státu Missouri.
b) Kritéria
(101)
Na začátku období šetření (1. dubna 2007) byly registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri zařízení pro výrobu bionafty
i)
registrovaná u Americké agentury pro ochranu životního prostředí,
která
ii)
byla alespoň z 51 % vlastněna zemědělskými výrobci se sídlem ve státě Missouri, kteří se aktivně podíleli na výrobě pro komerční účely
nebo
iii)
používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské produkty ze státu Missouri, tak jak jsou definovány v oddíle 348.400 zákoníku státu Missouri. Tato definice mimo jiné zahrnuje zemědělské a zeleninové produkty, v nezpracovaném i ve zpracovaném stavu, které byly vyprodukovány či zpracovány či jiným způsobem získaly přidanou hodnotu ve státě Missouri.
(102)
Tato kritéria byla změněna s účinností od 28. srpna 2007, a to tak, že bod iii) výše byl nahrazen následujícím textem a byla přidána další podmínka ( viz bod iv) níže):
iii)
používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské, zahradnické, vinařské a zeleninové produkty, dále produkty akvakultury, produkty z dobytka, lesnické a drůbežářské produkty, v nezpracovaném i zpracovaném stavu;
iv)
splňují všechny následující podmínky:
-
byla k 1. září 2007 zaregistrována u ministerstva zemědělství státu Missouri,
-
jejich konstrukce započala před 1. listopadem 2007 a
-
výroba bionafty v nich začala před 1. březnem 2009.
c) Provádění v praxi
(103)
Aby mohl získat grant z fondu, musí mít registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri mimo jiné licenci. Licence je registrovanému výrobci bionafty ve státě Missouri vydána poté, co splní výše uvedená kritéria a poskytne ministerstvu zemědělství státu Missouri další informace, včetně čísla společnosti u Americké agentury pro ochranu životního prostředí, identifikačního čísla federálního zaměstnavatele atd. Licence je platná ode dne, kdy byly obdrženy a schváleny všechny požadované informace, a její platnost končí po šedesáti měsících, po které registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostával granty, nebo pokud přestane splňovat ustanovení o způsobilosti.
(104)
Poté, co je licence vydána, může registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri žádat o pobídkový grant pro výrobce, a to tak, že si od ministerstva zemědělství státu Missouri, fondu pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty, vyžádá formulář žádosti o měsíční grant. Aby mohl získat pobídkový grant pro výrobce na určitý měsíc, musí registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri vyplnit požadovaný formulář žádosti o grant.
(105)
Registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri musí předložit vyplněný formulář žádosti o grant ministerstvu zemědělství státu Missouri nejpozději patnáct dní po posledním dni měsíce, za nějž žádá o grant. Žádosti podané po této lhůtě jsou automaticky zamítnuty.
(106)
Výše každého měsíčního grantu se vypočítá tak, že se nejprve určí počet galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která splňuje kritéria pro udělení grantu, za předchozí měsíc příslušného účetního období, podle údajů potvrzených ministerstvem zemědělství státu Missouri. Tento počet se pak vynásobí kreditem za galon stanoveným v oddíle 142.031 zákoníku státu Missouri a v hlavě 2 části 110-2.010 sbírky státních nařízení. Každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri má nárok na celkový grant v každém účetním období ve výši 0,30 USD za galon za prvních patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu, a dále 0,10 USD za galon za dalších patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu. Bionafta vyrobená ze zemědělských produktů ze státu Missouri registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri přesahující třicet milionů galonů v účetním období se pro výpočet grantu nepoužije.
(107)
Nejsou-li dostupné prostředky dostatečné pro vyplacení měsíčního grantu v maximální výši povolené zákonem všem registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri, rozdělí se dostupné prostředky tak, aby každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostal část prostředků úměrnou výrobě bionafty, která splňuje kritéria pro udělení grantu, všech registrovaných výrobců bionafty ve státě Missouri v příslušném měsíci.
(108)
Ministerstvo zemědělství státu Missouri se snaží vyplatit všechny granty za určitý měsíc do třiceti dnů od obdržení a schválení formuláře žádosti o grant.
d) Závěry
(109)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Missouri (15) ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získají.
(110)
Tento program mohou využívat pouze výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(111)
Jeden z vývozců zařazených do vzorku, který při šetření spolupracoval, získal v období šetření z tohoto programu výhody. Výše grantů získaných v období šetření byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření. Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu činila u této společnosti 3,8 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.
3.7. Program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv státu Severní Dakota
(112)
Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství týkající se biopaliv, který platí s účinností od července 2007, navazuje na program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. (Tento program probíhal od července 2005 do června 2007).
a) Právní základ
(113)
Program na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl zřízen zákonodárci Severní Dakoty zřízením „Partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit“ v části 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty v roce 2005. V rámci tohoto zákoníku byl zřízen fond partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit (dále jen „fond“).
(114)
V roce 2007 byla po přijetí senátního zákona č. 2180 zmíněná část 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty změněna a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl pozměněn s účinností od července 2007 a byl přejmenován na program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv.
b) Kritéria
(115)
V rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty měly nárok na financování z fondu zařízení pro výrobu bionafty.
(116)
„Zařízení pro výrobu bionafty“ byla definována jako „společnost, společnost s ručením omezením, partnerství, jednotlivec nebo sdružení zabývající se výrobou paliv na bázi nafty obsahujících alespoň 5 % bionafty, která odpovídá vymezení schválenému Americkou společností pro testování a materiály“.
(117)
Financování probíhalo formou snížení úrokové sazby u půjček, které poskytla hlavní finanční instituce za účasti Banky Severní Dakoty. Banka Severní Dakoty je státní instituce státu Severní Dakota. Příjemcům půjček mohl být snížen úrok o 5 %. Jeden výrobce bionafty měl nárok na snížení úroku o nejvýše 400 000 USD na půjčku.
(118)
Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv byl zřízen za účelem snižování úrokových sazeb u půjček pro zařízení vyrábějící bionaftu a ethanol, na operace týkající se dobytka, pro prodejce biopaliv konečným spotřebitelům a prostory pro nakládání s obilím. Zařízení pro výrobu biopaliv, která splňují příslušná kritéria, mají nárok se účastnit tohoto programu.
c) Provádění v praxi
(119)
Prostředky z fondu se používají na snížení úrokové sazby subjektu, který má půjčku od místních poskytovatelů a Banky Severní Dakoty, což je veřejný subjekt vlastněný státem Severní Dakota. Půjčku spravuje místní poskytovatel půjček - banka, spořitelna, úvěrové družstvo nebo instituce poskytující půjčky zemědělcům - která požádá o účast Banku Severní Dakoty. Místní poskytovatel půjčky může být veřejná nebo soukromá instituce. Společně se subjektem žádajícím o půjčku stanoví poskytovatel půjčky a Banka Severní Dakoty podmínky půjčky, včetně úrokové sazby. Hlavní poskytovatel půjčky poté požádá o použití prostředků z fondu na snížení úrokové sazby. Fakticky žádá hlavní poskytovatel půjčky (obvykle soukromá banka) Banku Severní Dakoty.
(120)
Společnost splácí snížené splátky úroků hlavnímu poskytovateli půjčky. Hlavní poskytovatel půjčky poté dostane od Banky Severní Dakoty (mimo fond) rozdíl mezi splátkami, které by normálně měly být zaplaceny na základě „běžné“ úrokové sazby a snížené částky, kterou zaplatila příslušná společnost.
(121)
Fungování jak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty, tak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv je nastíněn v předchozích dvou bodech odůvodnění.
d) Závěry
(122)
Pokud jde o program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv, dochází k finančnímu příspěvku státních orgánů státu Severní Dakota, jelikož tyto orgány odvádějí platby do mechanismu sloužícího financování (fondu partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit a fondu partnerství biopaliv na pomoc rozvoji komunit). Řečený fond je užíván k financování části splátek úroků splatných společností z půjčky. Způsobilé financování z obou programů je omezeno mimo jiné na výrobce bionafty. Za těchto okolností jsou oba programy specifické podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Společnosti, které využívají tohoto programu, se těší výhodám ve formě snížených splátek úroků.
e) Výpočet výše subvence
(123)
Jedna ze společností využila v období šetření výhod v rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.
3.8. Kredit na daň za vybavení pro výrobu bionafty ve státě Severní Dakota
a) Právní základ
(124)
Právní základ pro daň právnických osob Severní Dakoty je obsažen v článku X § 3 Ústavy státu Severní Dakota a v §57-38-30 zákoníku Severní Dakoty. Kredit na daň v rámci tohoto programu, který lze získat na modernizaci zařízení, je založen na zákoníku Severní Dakoty §57-38-30.6.
b) Kritéria
(125)
Daňový poplatník musí být společnost podléhající dani z příjmu státu Severní Dakota.
c) Provádění v praxi
(126)
Kredit na daň z příjmu je aplikován vůči daňovému závazku ve výši 10 % přímých nákladů vzniklých daňovému poplatníkovi po 31. prosinci 2002 ročně, a to po dobu pěti let. Těmito náklady jsou přímé náklady, které příslušný daňový poplatník vynaložil na úpravu vybavení nebo na nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty.
d) Závěry
(127)
Tento program je omezen na daňové poplatníky, kteří provádí úpravy vybavení nebo pořizují nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty. Tento program je proto specifický podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu.
e) Výpočet výše subvence
(128)
Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.
3.9. Kredit za bionaftu na daň z příjmu státu Severní Dakota
a) Právní základ
(129)
Kredit za mísení bionafty na daň vychází ze zákoníku státu Severní Dakota §57-38-01.22.
b) Kritéria
(130)
Daňový poplatník musí podléhat dani z příjmu státu Severní Dakota a musí být držitelem platné licence vydané Úřadem státního daňového Komisaře pro dodavatele paliv mísícího bionaftu podle zákoníku státu Severní Dakota §57-43.2-05(1).
c) Provádění v praxi
(131)
Daňový poplatník má nárok na zápočet vůči daňovému závazku ve výši 0,05 % za galon směsi obsahující bionaftu, za předpokladu, že obsah bionafty v ní činí alespoň 5 % (B5).
d) Závěry
(132)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu.
e) Výpočet výše subvence
(133)
Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.
3.10. Osvobození od daně za ethanol a směsí bionafty ve státě Texas
(134)
Podle Texaského zákoníku podléhají motorová paliva včetně nafty státní spotřební dani. Zákon požaduje, aby státní daň z nafty byla přičtena k prodejní ceně při každém následném prodeji, takže ji nakonec zaplatí osoba, která naftu použije nebo spotřebuje. Podle texaského práva je bionafta považována za odlišný výrobek. Nejedná se o zdanitelný výrobek. Výrobci bionafty tedy nemusí vybírat od nakupujících žádnou daň a odvádět ji státnímu daňovému úřadu. Byl učiněn závěr, že výrobci bionafty nezískávají z osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty státu Texas žádné výhody a že pokud má z rozhodnutí texaského práva, že určitý výrobek nepodléhá dani, někdo ve státě prospěch, jsou to koneční uživatelé. Za těchto okolností není tento program považován za napadnutelný.
3.11. Program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty státu Texas
a) Právní základ
(135)
Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku, pravidla programu pobídek pro ethanol a bionaftu a pokyny pro program pobídek pro ethanol a bionaftu.
b) Kritéria
(136)
Tento program zajišťuje granty pro společnosti vyrábějící ethanol a bionaftu, které splňují příslušná kritéria. Výrobce, který chce získat grant, byl povinen podat žádost, v níž uvede, že:
1)
v závodě je možné vyrábět ethanol nebo bionaftu;
2)
výrobce do závodu podstatně investoval a
3)
závod je trvale umístěn v Texasu.
c) Provádění v praxi
(137)
Podle tohoto programu měl výrobce, který zaplatil poplatek 3,2 centů za galon bionafty vyrobené v registrovaném závodě, nárok na 20 centů za každý galon bionafty vyrobený v každém registrovaném závodě až do desátého výročí zahájení výroby v uvedeném závodě.
(138)
Registrovaný závod byl povinen předkládat měsíční výkazy výroby a čtvrtletní zprávu ověřenou autorizovaným účetním znalcem. Při předložení čtvrtletní zprávy závod rovněž uhradil poplatek 3,2 centů za galon. Výše tohoto poplatku se vynásobila 5,25, takže závodu byla vyplacena pobídka ve výši 20 centů za galon. Limit výroby pro získání pobídky činil prvních 18 milionů galonů na závod ročně.
(139)
Tento program fungoval s účinností od září 2003, ale první platby v rámci tohoto programu byly uskutečněny až v červnu 2006, protože do účetního období probíhajícího od září 2005 do srpna 2006, pro něj nebyly vyhrazeny žádné finanční prostředky. Program přestal fungovat od 31. srpna 2007, neboť zákonodárci státu Texas ho přestali financovat od dvouletého rozpočtového období 2008-2009 (září 2007 až srpen 2009). Právně tento program v Texasu stále existuje. Navíc bylo zjištěno, že jedna z dotčených společností v období šetření požívala výhod v rámci tohoto programu.
d) Závěr
(140)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Texas ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získávají, podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento program mohou mimo jiné využívat výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(141)
Jedna společnost v období šetření tento program využila. Výše subvence byla vypočtena na základě plateb obdržených během období šetření. Z takto obdržených plateb byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, aby byla určena výše subvence (čitatel).
(142)
Výše subvence pak byla stanovena pro celkový prodej bionafty dotčené společnosti v období šetření (jmenovatel).
(143)
Dotčená společnost získala během období šetření z tohoto programu subvence ve výši 0,3 %.
3.12. Osvobození od daně pro výrobu biopaliv ve státě Washington
(144)
Stát Washington poskytuje daňové úlevy na daň z podnikání a činnosti a na daň z nemovitostí a spotřební daň z pronájmu nemovitostí.
(145)
Stát Washington nemá systém daní z příjmu právnických osob. Místo toho podléhají podniky dani z podnikání a činnosti, která se ukládá na výrobní činnosti. Normální sazba daně uložené na výrobní činnosti činí 0,484 %, nestanoví-li právní předpisy státu Washington jinak.
(146)
Pokud jde o daň z nemovitostí, ta je stanovována několika překrývajícími se oblastmi předpisů a v různých daňových okresech státu Washington se liší. Celostátní průměr však činí 1,2 % tržní hodnoty.
(147)
Spotřební daň z pronájmu nemovitostí je daň ukládaná namísto daně z nemovitosti, je-li nemovitost osvobozená od daně, jako veřejný přístav, užívána subjektem, který není osvobozen od daně, např. společností podnikající za účelem zisku. Sazba činí 12,84 % ze smluvní ceny nájmu.
a) Právní základ
(148)
Podle kapitoly 82.04.260 odst. 1 písm. e) aktualizovaného zákoníku státu Washington je daň z podnikání a činnosti pro výrobce čistých biopaliv, včetně bionafty, snížena z 0,484 % na 0,138 %. Tato snížená sazba je v platnosti do 1. července 2009.
(149)
Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, kapitoly 84.36.635 a 82.29A.135 aktualizovaného zákoníku státu Washington stanoví, že nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí.
b) Kritéria
(150)
Všechny tři výše uvedené typy snížení daně/osvobození od daně se vztahují na výrobce biopaliv. Snížení daně/osvobození od daně lze získat v celém státě, bez jakéhokoli omezení kromě požadavku splnění příslušných kritérií.
(151)
Pokud jde o nárok na snížení daně z podnikání a činnosti, výrobci bionafty ho mají, jak je uvedeno výše.
(152)
Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, jak je uvedeno výše. Nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, musí být primárně využíván pro výrobu čistých biopaliv. Nemovitým majetkem, který splňuje příslušná kritéria, jsou např. budovy, strojní zařízení a vybavení, jiný osobní majetek a pozemky spojené s výrobou biopaliv, nikoli však půda užívaná k pěstování plodin. Budovy a vybavení musí být nové, nejvýše od července 2003.
c) Provádění v praxi
(153)
Pro využití snížené sazby daně z podnikání a činnosti, která se vztahuje na výrobce bionafty, společnost splňující kritéria jednoduše uvede hodnotu prodeje těchto výrobků ve svém daňovém přiznání.
(154)
Žádost o osvobození od daně z nemovitosti a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, musí být podána každoročně do 1. listopadu. Žádost o osvobození od daně z nemovitosti se podává prostřednictvím místního okresního poradce. Žádost o osvobození od daně z pronájmu nemovitostí se podává prostřednictvím ministerstva financí.
d) Závěry
(155)
Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Washington, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z podnikání a činnosti) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku společnosti, která využívá tohoto programu, znamená pro tuto společnost výhodu. Snížená sazba daně z podnikání a činnosti, která platí pro výrobce biopaliv je specifická, neboť je omezena na výrobce biopaliv, včetně bionafty, a některé další specifické činnosti, a je proto považována za napadnutelnou.
(156)
Žádná ze společností zařazených do vzorku nevyužila výhod osvobození od daně z nemovitostí. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně. Jedna společnost využila výhod v rámci osvobození od spotřební daně z pronájmu nemovitostí, avšak výše této výhody činila méně než 0,1 %, a byla tudíž považována za zanedbatelnou. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně.
e) Výpočet výše subvence
(157)
Jedna společnost využila během období šetření výhody v rámci programu snížení daně z podnikání a činnosti. Výše subvence byla vypočtena za použití snížené sazby daně z podnikání a činnosti na obrat prodeje bionafty vyrobené příslušnou společností v období šetření. Výše subvence, vyjádřená jako procento z celkového objemu prodeje bionafty v období šetření, činila 0,7 %.
3.13. Výše napadnutelných subvencí
(158)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení se u šetřených společností pohybovala od 29,1 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.
(%)
PROGRAM
SPOLEČNOST
Kredit za směsi bionafty
Kredit na daň z příjmu malých výrobců bionafty
Fond státu Missouri na pobídky registrovaným výrobcům bionafty fund
Program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty ve státě Texas program
Osvobození od daně pro výrobu biopaliv ve státě Washington
Celkem
Archer Daniels Midland Company
31,3
3,8
35,1
Cargill Inc.
34,1
0,4
34,5
Green Earth Fuels of Houston LLC
38,7
0,3
39,0
Imperium Renewables Inc.
28,4
0,7
29,1
Peter Cremer North America LP
41,0
41,0
Vinmar Overseas Limited
41,1
41,1
World Energy Alternatives LLC
37,6
37,6
(159)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 36,0 %.
(160)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v USA, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z USA, který byl zjištěn z vývozních statistik USA. Zjištěný podíl spolupráce činil 81 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit úroveň subvencí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyšších subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, a zajistit tak účinnost opatření.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
4.1. Výroba ve Společenství a status výrobce ve Společenství
(161)
Pro stanovení celkové výroby ve Společenství a na podporu šetření byly použity veškeré dostupné informace včetně informací poskytnutých v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před a po zahájení šetření.
(162)
Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba ve Společenství činila během období šetření přibližně 5 400 tisíc tun. U tří společností patřících do téže skupiny bylo zjištěno, že jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v USA a že samotná skupina dováží značná množství dotřeného výrobku od vývozců v USA, s nimiž je ve spojení. Tyto společnosti proto byly vyloučeny z výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. V důsledku toho se objem výroby, na jehož základě byl stanoven status výrobce ve Společenství, pohyboval v rozmezí 4 200 až 4 600 tisíc tun.
(163)
Bylo stanoveno, že společnosti, které podpořily žádost a souhlasily se spoluprací při šetření, představovaly více než 60 % výroby bionafty ve Společenství během období šetření uvedeného ve 162. bodě odůvodnění. Společnost uvedená ve 165. bodě odůvodnění, která nespolupracovala na šetření, nebyla považována za společnost podporující podnět. Byl učiněn závěr, že podnět a šetření podporuje převážná část výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení.
4.2. Výběr vzorku
(164)
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství bylo rozhodnuto provést za účelem stanovení existence podstatné újmy výběr vzorku. Všem potenciálním výrobcům obdobného výrobku ve Společenství byly rozeslány formuláře pro výběr vzorku. Uspokojivé informace ve formuláři uvedlo původně více než 40 společností, které souhlasily se spoluprací během řízení. Tři společnosti uvedené v 162. bodě odůvodnění nebyly zařazeny do výběru vzorku z důvodů uvedených ve zmíněném bodě odůvodnění.
(165)
Ze zbývajících společností byl vybrán vzorek 11 společností na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění. Jeden z výrobců, který měl být původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, neboť nespolupracoval na šetření. U zbývajících deseti společností bylo shledáno, že jsou reprezentativní pro celkovou výrobu ve Společenství.
(166)
Další odkazy na „výrobní odvětví Společenství“ nebo „výrobce ve Společenství zařazené do vzorku“ se týkají těchto deseti vybraných výrobců.
5. ÚJMA
(167)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, posuzování trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření. Šetření nicméně ukázalo, že v roce 2004 výrobní odvětví Společenství prakticky začínalo. Proto bylo považováno za vhodnější provést analýzu založenou na trendech pro období od roku 2005 do období šetření (dále jen „analyzované období“). Informace za rok 2004 jsou však v následujícím posouzení také uvedeny.
5.1. Spotřeba Společenství
Tabulka 1
Spotřeba Společenství
2004
2005
2006
2007
OŠ
Tuny
1 936 034
3 204 504
4 968 838
6 644 042
6 608 659
Index 2005=100
60
100
155
207
206
(168)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu celkové výroby všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, jak je uvedeno výše v 162. bodě odůvodnění, s odečtením objemu jejich vývozu a přičtením dovozu z dotčené země, které se týká toto šetření, a z jiných třetích zemí.
(169)
Pokud jde o objem dovozu z USA, byly k dispozici tyto zdroje informací:
-
údaje Eurostatu vztahující se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen;
-
vývozní statistiky USA;
-
jiné statistické informace důvěrné povahy týkající se dovozu, poskytnuté zúčastněnými stranami.
(170)
Z analýzy těchto informací však vyplynulo, že údaje Eurostatu nelze pro účely posouzení spotřeby použít, jelikož do konce roku 2007 neexistoval přesný kód KN pro celní klasifikaci jednotlivých druhů dotčeného výrobku. Dovážený dotčený výrobek byl označován řadou různých kódů, které též obsahovaly údaje o dovozu jiných výrobků. Proto bylo usouzeno, že bude vhodnější použít vývozní statistiky USA pro stanovení spolehlivých číselných údajů o dovozu a spotřebě a dovozních trendů. Při využití tohoto zdroje informací se přihlíželo k době přepravy, která je zapotřebí pro dodání zboží z USA do Společenství, a proto byly vývozní statistiky upraveny o jeden měsíc, aby bylo toto prodlení zohledněno.
(171)
S ohledem na dovoz z jiných zemí a na vývoz výrobců ve Společenství a vzhledem k omezenému využití údajů Eurostatu, popsanému výše, se šetření zakládalo na údajích uvedených v podnětu.
(172)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba bionafty ve Společenství se v letech 2005-2007 zvýšila o 107 % a poté během období šetření lehce klesla o jeden procentní bod. Celková spotřeba se v průběhu analyzovaného období více než zdvojnásobila.
(173)
Zvýšení poptávky bylo vyvoláno především pobídkami členských států na podporu využívání biopaliv v návaznosti na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (16) a směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (17).
5.2. Objem vývozu z dotčené země a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z USA
2004
2005
2006
2007
OŠ
Tuny
2 634
11 504
50 838
730 922
1 137 152
Index 2005=100
23
100
442
6 354
9 885
Podíl na trhu
0,1 %
0,4 %
1,0 %
11,0 %
17,2 %
Index 2005=100
25
100
250
2 750
4 300
Zdroj: vývozní statistiky USA
(174)
Objem dovozu z USA se významně zvýšil ze zhruba 11 500 tun v roce 2005 na přibližně 1 137 000 tun během období šetření.
(175)
V průběhu analyzovaného období se podíl subvencovaného dovozu z USA na trhu Společenství neustále zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Došlo tak k významnému nárůstu subvencovaného dovozu jak v absolutních, tak v relativních číslech v porovnání se spotřebou Společenství v daném období.
(176)
Hospodářské subjekty v odvětví bionafty používají výraz splash and dash pro proces, v jehož rámci je bionafta údajně zahraničního původu přepravována do Společenství přes USA, kde se mísí s nepatrným množstvím (0,01 % konečné směsi) běžné nafty, aby mohl výrobce směsi v USA požadovat subvenci.
(177)
Zúčastněné strany v USA uvedly, že splash and dash vysvětluje náhlé zvýšení dovozu z USA na trh Společenství, neboť během období šetření údajně představoval 40 % dovozu z USA. Tyto strany také uvedly, že s ohledem na zahájení šetření v souvislosti s dovozem bionafty pocházející z USA by mohla být množství získaná v rámci procesu splash and dash vyčleněna z posouzení újmy a považována za dovoz z jiných třetích zemí.
(178)
Na druhé straně žadatel namítal, že dovoz směsí vyrobených v systému splash and dash, pokud vůbec takový existoval, by představoval nanejvýš 10 % objemu vývozu z USA, a proto by byl zanedbatelný a nezměnil by zjištění týkající se významného objemu subvencovaného dovozu z USA na trh Společenství, zejména během období šetření.
(179)
Šetření ukázalo, že vývozní statistiky USA neumožňují rozlišení mezi bionaftou vyváženou v rámci tzv. procesu splash and dash a ostatním vývozem z USA zaznamenaným v kapitole „vývoz“. V těchto statistikách nebyla nalezena prakticky žádná množství vykázaná v kapitole „opětovný vývoz“. Orgány USA také uvedly, že veškerá množství zařazená do kapitoly „vývoz“ jsou výrobky pokládané za pocházející z USA.
(180)
Většina amerických společností, kterých se týkalo šetření, navíc uvedla, že v případě množství vyvážených do Společenství nebo prodávaných na domácím trhu nebylo možné rozlišovat mezi výrobky vyráběnými nebo pocházejícími ze zdrojů v USA a výrobky vyváženými v rámci procesu splash and dash.
(181)
V případě společností v USA, kterých se týkalo šetření, tudíž bylo shledáno, že veškerý vývoz bionafty byl deklarován jak při vývozu americkými vývozci, tak při dovozu dovozci ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jako bionafta pocházející z USA.
(182)
Na základě výše uvedených skutečností a se zvláštním zřetelem k tomu, že dovážené výrobky získané v rámci procesu splash and dash, pokud vůbec k takové situaci došlo, byly deklarovány jako pocházející z USA a byly považovány orgány USA za pocházející z USA, se usoudilo, že neexistují důvody k tomu, aby se s nimi nakládalo jako s dovozem nepocházejícím z USA.
5.3. Ceny subvencovaného dovozu a cenové podbízení
5.3.1. Jednotková prodejní cena
Tabulka 3
2004
2005
2006
2007
OŠ
Cena v EUR/t
463
575
600
596
616
Index 2005=100
81
100
104
104
107
Zdroj: vývozní statistiky USA a odpovědi na dotazník, které poskytli vývozci z USA zařazení do vzorku
(183)
Vývozní statistiky USA se rovněž použily pro stanovení cenových trendů subvencovaného dovozu výrobků pocházejících z USA, zejména pro rok 2007 a období šetření. S cílem zohlednit cenovou úroveň na hranicích Společenství byly průměrné vývozní ceny upraveny o příslušné náklady na dopravu a pojištění. Je třeba uvést, že pro dřívější fáze analyzovaného období, tj. roky 2005 a 2006 a rovněž rok 2004, nebyly vývozní statistiky USA plně spolehlivé, pokud jde o hodnoty prodeje, protože vypočtené průměrné vývozní ceny byly považovány za neúměrně vysoké v porovnání s cenami, které vykázali spolupracující vyvážející výrobci. Proto byla průměrná vývozní cena USA za uvedené roky založena na odpovědích na dotazník, které poskytli vyvážející výrobci v USA zařazení do vzorku.
(184)
Průměrné ceny dovozu z USA v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly nárůst o 7 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření.
5.3.2. Cenové podbízení
(185)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro odběratele, kteří s nimi nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dovozu z USA, stanovenými na základě cen CIF pro vyvážející výrobce v USA zařazené do vzorku. V případě potřeby byla provedena úprava s ohledem na cla a náklady po dovozu a s ohledem na rozdíly ve vstupních produktech (viz následující bod odůvodnění) používaných pro výrobu bionafty.
(186)
Při šetření byly identifikovány rozdílné druhy dotčeného výrobku, které byly založeny zejména na výchozích produktech použitých ve výrobním procesu. Zatímco hlavním výchozím produktem používaným ve Společenství je řepkové semeno, američtí výrobci používají jiné suroviny, jako jsou např. sojové boby, kanola, palmový olej atd. Vzhledem k tomu, že tyto výchozí produkty jsou zdaleka nejdůležitější surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, bylo usouzeno, že lze povolit úpravu zohledňující rozdíly mezi výchozími produkty. Tato úprava byla vypočtena tak, aby odpovídala tržní hodnotě rozdílu mezi příslušnými druhy dotčeného výrobku v porovnání s druhem, který se vyrábí z řepkového semene. Tak byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a vážená průměrná cena dotčených vyvážených výrobků porovnány na témže základě, který představovalo řepkové semeno.
(187)
Na základě výše popsané metodiky byl rozdíl mezi cenami USA a Společenství, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, stanoven v rozpětí 18,9 % až 33,0 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(188)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení posouzení vlivu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Společenství zahrnovalo zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Společenství pro analyzované období.
5.4.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka 4
2004
2005
2006
2007
OŠ
Výrobní kapacita
(v tunách)
529 000
920 000
1 306 572
2 189 910
2 520 508
Index 2005=100
58
100
142
238
274
Výroba
(v tunách)
475 710
813 657
1 214 054
1 832 649
2 016 573
Index 2005=100
58
100
149
225
248
Využití kapacity
90 %
88 %
93 %
84 %
80 %
Index 2005=100
102
100
106
95
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
(189)
Tak jako se během analyzovaného období zvyšovala spotřeba, zvyšovala se neustále i výrobní kapacita výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. V letech 2005 až 2006 vzrostla o 42 %, poté následovalo další zvýšení o 68 % v roce 2007 a další zvýšení o 15 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Během analyzovaného období došlo k celkovému nárůstu o 174 %. Zvýšení výrobní kapacity vyplývalo z nových investic v očekávání vyšší poptávky.
(190)
Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství je třeba vnímat na pozadí cíle stanoveného směrnicí 2003/30/ES, podle něhož by spotřeba biopaliv a dalších obnovitelných paliv ve Společenství měla činit 5,75 % a který byl vypočten na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty pro dopravní účely, uvedené na trh Společenství do 31. prosince 2010. V březnu 2007 navíc Evropská rada podpořila 10% závazný minimální cíl, kterého mají dosáhnout všechny členské státy, pokud jde o podíl biopaliv na celkové spotřebě ropy a nafty v dopravním odvětví Společenství do roku 2020 (18). Tento cíl by vedl ke zvýšení spotřeby biopaliv ve Společenství do uvedeného roku na přibližně 33 milionů tun ropného ekvivalentu. Výrobní kapacita v celém Společenství v roce 2006 byla odhadnuta na pouhých 6 milionů tun. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že výrobci ve Společenství investovali do dodatečných kapacit v očekávání nárůstu poptávky.
(191)
Výroba obdobného produktu v rámci výrobního odvětví Společenství se rovněž neustále zvyšovala a během analyzovaného období celkově vzrostla o 148 %.
(192)
Vzhledem k relativně pomalému tempu zvyšování objemu výroby v porovnání s nárůstem výrobní kapacity se využití kapacity výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období snížilo o 9 %.
5.4.2. Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
Tabulka 5
2004
2005
2006
2007
OŠ
Objem prodeje
(v tunách)
476 552
810 168
1 194 594
1 792 502
1 972 184
Index 2005=100
59
100
147
221
243
Podíl na trhu
24,6 %
25,3 %
24,0 %
27,0 %
29,8 %
Index 2005=100
97
100
95
107
118
Průměrné ceny
(v EUR/t)
655
759
900
892
933
Index 2005=100
86
100
119
118
123
Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
(193)
V souladu s vývojem spotřeby se objem prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství stále zvyšoval a během analyzovaného období zaznamenal celkové zvýšení o 143 %. Během téhož období též výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 4,5 procentního bodu.
(194)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během analyzovaného období zvýšily o 23 %. Zvýšení cen bylo odůvodněno vyššími náklady na suroviny a ostatní vstupy.
5.4.3. Růst
(195)
Růst výrobního odvětví Společenství se odrazil v objemových ukazatelích, jako jsou výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. Navzdory zvyšující se spotřebě na trhu Společenství během analyzovaného období byl nárůst podílu výrobců ve Společenství zařazených do vzorku na trhu relativně slabý. Především mezi rokem 2006 a obdobím šetření získali výrobci ve Společenství zařazení do vzorku pouze 5,8 procentních bodů podílu na trhu. Během téhož období se subvencovanému dovozu podařilo získat více než 16 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. Vážně ovlivněna byla řada ukazatelů újmy jako výroba, využití výrobní kapacity, produktivita, prodej, investiční strategie a návratnost investic.
5.4.4 Zásoby
Tabulka 6
2004
2005
2006
2007
OŠ
Zásoby
(v tunách)
11 195
14 663
34 123
55 410
58 566
Index 2005=100
76
100
233
378
399
Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
(196)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 200 %. Toto zvýšení stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období a bylo ještě výraznější v souvislosti s nárůstem objemu výroby výrobního odvětví Společenství v témže období. Má se však za to, že údaje týkající se zásob mají jen omezenou hodnotu pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, jelikož bionafta nemůže být skladována po dobu delší než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce).
5.4.5. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 7
2004
2005
2006
2007
OŠ
Ziskovost
9,3 %
18,3 %
18,0 %
5,7 %
5,7 %
Index 2005=100
51
100
98
31
31
Investice (v tis. EUR)
19 497
70 885
237 115
140 014
131 358
Index 2005=100
28
100
335
198
185
Návratnost investic
92 %
114 %
108 %
23 %
23 %
Index 2005=100
80
100
95
20
20
Peněžní tok (v tis. EUR)
24 113
131 211
213 560
167 042
180 602
Index 2005=100
18
100
163
127
138
Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
(197)
Ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Společenství před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku klesla z 18,3 % v roce 2005 na 5,7 % v období šetření. To představuje pokles o 12,6 procentních bodů v průběhu analyzovaného období.
(198)
Míra investic do výroby bionafty, uskutečněných výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku, v letech 2005 až 2006 vzrostla o 235 %. Toto zvýšení souviselo s rozšířením výrobní kapacity v očekávání vzrůstající poptávky ve Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že ve většině případů se investice plánují alespoň dva roky před tím, než se zařízení na výrobu bionafty stane plně provozuschopné. Titíž výrobci pokračovali v investicích i v roce 2007 a v období šetření, avšak v daleko pomalejším tempu. Právě v tomto období došlo ke značnému zvýšení objemu subvencovaného dovozu na trhu Společenství.
(199)
Návratnost investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Skutečný pokles byl však ještě výraznější, neboť v průběhu analyzovaného období došlo ke snížení o 91 procentních bodů. Má se za to, že zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství.
(200)
Pokud jde o trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, došlo během analyzovaného období ke zvýšení o 38 %. Navzdory poklesu ziskovosti během téhož období tento ukazatel naznačuje pozitivní trend, související především se zvýšením nákladů na odpisy, které se berou v úvahu při stanovení úrovně peněžního toku. Jiným důvodem bylo to, že snížení zisků v absolutních hodnotách během posuzovaného období nebylo tak výrazné, jako pokles obratu. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření však peněžní tok vykázal snížení o 15 %, což znamenalo pokles v pozdější fázi analyzovaného období, kdy byl subvencovaný dovoz na trhu Společenství více zastoupen.
5.4.6. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 8
2004
2005
2006
2007
OŠ
Zaměstnanost - Ekvivalent plného úvazku (FTE)
61
182
278
462
506
Index 2005=100
34
100
153
254
278
Produktivita
(tun/FTE)
7 798
4 470
4 367
3 967
3 985
Index 2005=100
174
100
98
89
89
Mzdy (EUR/FTE)
62 374
59 395
54 290
55 433
55 555
Index 2005=100
105
100
91
93
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
(201)
V souladu se zvyšováním objemu výroby a prodeje se zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšila o 178 %. Uvádí se, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál, které nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu.
(202)
Průměrné mzdy se v posuzovaném období snížily o 6 %. To se vysvětluje skutečností, že dodateční pracovníci zaměstnaní ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s rozšířenou výrobou ke konci analyzovaného období mohli mít nižší kvalifikaci.
(203)
Produktivita se mezi rokem 2005 a obdobím šetření snížila o 11 %.
5.4.7. Velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(204)
Subvenční rozpětí pro vyvážející výrobce v USA jsou uvedena výše v oddíle o subvencování a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám subvencovaného dovozu nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.4.8. Výrobci ve Společenství nezařazení do vzorku
(205)
Analýza údajů týkajících se trhu Společenství naznačila, že během analyzovaného období výrobci ve Společenství kromě těch, kteří byli zařazen do vzorku a výrobců uvedených v 162. bodě odůvodnění, ztratili značnou část podílu na trhu představovaného prodejem vlastní bionafty na trhu Společenství. Ztráta podílu na trhu těchto výrobců během analyzovaného období se odhaduje na více než 20 procentních bodů.
(206)
Z informací poskytnutých žadatelem vyplynulo, že mnohé z těchto společností buď zastavily, nebo omezily svou výrobu bionafty a nebyly schopny odpovídajícím způsobem spolupracovat na šetření.
(207)
Navíc řada společností, které poskytly informace v rámci výběru vzorku, uvedla, že s ohledem na levný dovoz z USA musely snížit objem výroby i počet zaměstnanců. Podobně se vyjádřili i další výrobci, kteří byli připraveni zahájit výrobu, ale museli svůj vstup na trh odložit z důvodu nárůstu levného dovozu z USA, zejména během období šetření.
(208)
Výše uvedené údaje týkající se výrobců nezařazených do vzorku by potvrzovaly závěry o újmě, kterou utrpěli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.
5.5. Závěr o újmě
(209)
Vzhledem ke vzrůstající poptávce šetření prokázalo, že situace výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zlepšila, pokud jde o objemové ukazatele, jako je výroba (+ 150 %), výrobní kapacita (+ 174 %) a prodej (+ 143 %). Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku rovněž zvýšili svůj podíl na trhu z 25,3 % v roce 2005 na 29,8 % během období šetření, tzn. že došlo k mírnému zvýšení o 4,5 procentního bodu. Zaměstnanost a investice se také zvýšily vzhledem ke vzrůstající poptávce po bionaftě na trhu Společenství v uvedeném období. Jelikož však objem výroby nebyl v souladu s růstem trhu, kleslo v průběhu analyzovaného období využití výrobní kapacity o 9 % a produktivita se snížila o 11 %.
(210)
Hlavní ukazatele vztahující se k finanční situaci výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zhoršily. Ziskovost se snížila z přibližně 18 % v letech 2005 a 2006 na méně než 6 % v období šetření. Bez ohledu na schopnost výrobců samofinancovat své aktivity, zejména z důvodu zvýšení peněžního toku, návratnost investic během období šetření prudce klesla o 80 %.
(211)
Šetření také ukázalo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku zaznamenali prudké zvýšení nákladů mezi lety 2005 až 2007 (+ 36 %) a mezi rokem 2005 a obdobím šetření (+ 42 %) z důvodu zvýšení cen výchozích produktů (především řepkového a sojového oleje), které představují téměř 80 % celkových nákladů na bionaftu. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Společenství.
(212)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(213)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a čl. 8 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(214)
Šetření ukázalo, že objem levného subvencovaného dovozu z USA se během analyzovaného období značně zvýšil, a to stokrát. To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 16,8 procentních bodů, z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Jako důkaz významného dopadu, který měl prudký nárůst subvencovaného dovozu z USA na Společenství, se uvádí, že k tomuto zvýšení podílu na trhu o 16,8 procentních bodů došlo během 15 měsíců.
(215)
Současně bylo výrobní odvětví Společenství, navzdory značnému zvýšení spotřeby, schopno získat na svém hlavním trhu během analyzovaného období pouze okolo 4,5 procentního bodu podílu na trhu. Šetření ukázalo, že k tomu došlo výhradně na úkor ostatních výrobců ve Společenství, kteří během analyzovaného období zastavili výrobu nebo ji omezili.
(216)
Průměrné ceny u subvencovaného dovozu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšily o 7 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období. Ceny subvencovaného dovozu jsou tudíž značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení během období šetření činilo 25 %.
(217)
Tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobnímu odvětví Společenství stanovit prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Průměrné ceny výchozích produktů používaných výrobním odvětvím Společenství k výrobě bionafty totiž byly v období šetření o 25 % vyšší než v roce 2006. Výrobní odvětví Společenství však bylo schopno přenést na své odběratele pouze 4% zvýšení cen, přičemž jeho celkové náklady se ve stejném období zvýšily o 20 %. Je třeba poznamenat, že cena hlavního výchozího produktu používaného výrobci v USA, tj. sojového oleje, se během téhož období rovněž značně zvýšila. Jak je však uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, toto zvýšení nákladů se neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu.
(218)
Pro bližší ilustraci příčinné souvislosti mezi nárůstem levného subvencovaného dovozu z USA a újmou, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla situace na trhu Společenství v letech 2005-2006, kdy ještě nedocházelo k subvencovanému dovozu, porovnána se situací na trhu mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se zde vyskytl levný subvencovaný dovoz.
(219)
V letech 2005 až 2006, kdy na trhu Společenství nebyly přítomny dovážené subvencované výrobky, se spotřeba zvýšila o přibližně 1,8 milionu tun. Všichni výrobci ve Společenství mohli připravovat své podnikatelské plány v očekávání rychlého růstu a zdravého tržního prostředí. V uvedeném období vzrostly ceny o 19 % a výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisku ve výši 18,3 %. V roce 2007 a během období šetření se situace výrazně změnila. Na trh začal pronikat levný subvencovaný dovoz z USA. Přestože se trh dále rozšířil o 1,6 milionu tun, většinu tohoto zvýšení (přes 1 milion tun) představoval subvencovaný dovoz z USA. Výrobní odvětví Společenství získalo jen malý podíl na trhu, jeho hlavní náklady na výrobu bionafty se značně zvýšily o asi 25 %, avšak jeho průměrná prodejní cena se během téhož období zvýšila pouze o asi 4 %. V důsledku toho se jeho celková hospodářská a finanční situace během období šetření zhoršila, neboť zisky se podstatně snížily na méně než 6 % obratu.
(220)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný subvencovaný dovoz z USA, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila zejména ve zhoršení jeho finanční situace.
6.3. Účinek jiných faktorů
6.3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2004
2005
2006
2007
OŠ
Celkový dovoz
(v tunách)
0
30 000
55 000
144 596
147 812
Obsah
0
100
183
482
493
Podíl na trhu
0 %
0,9 %
1,1 %
2,2 %
2,2 %
Index 2005=100
0
100
122
244
244
Zdroj: informace poskytnuté žadatelem
(221)
Objev dovozu ze třetích zemí nemohl být při šetření náležitě posouzen z důvodů uvedených v 171. bodě odůvodnění. Údaje ve výše uvedené tabulce se tudíž zakládají na odhadech poskytnutých žadatelem.
(222)
Dovoz ze třetích zemí, kterého se netýká toto šetření, vzrostl z přibližně 30 000 tun v roce 2005 na 147 812 tun během období šetření. To vedlo k mírnému zvýšení podílu na trhu o 1,3 procentního bodu v témže období. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, pouze v zanedbatelné míře.
6.3.2. Vývoj poptávky
(223)
Vzhledem ke značnému zvýšení poptávky v posuzovaném období a analyzovaném období nelze podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství během období šetření, přičíst zanedbatelnému poklesu poptávky (- 0,5 %) zaznamenanému na trhu Společenství mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
6.3.3. Rozhodnutí přijatá veřejnými orgány
(224)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že znovuzavedení energetických daní z bionafty v Německu (19) mělo negativně ovlivnit hospodářskou situaci výrobců ve Společenství, kteří zásobují uvedený členský stát.
(225)
Z šetření vyplynulo, že na čistá biopaliva používaná v Německu se skutečně od roku 1999 vztahovala daňová pobídka, která byla od 1. srpna 2006 omezena. Dne 1. ledna 2007 však byl zaveden požadavek na povinné míšení (20), který stanovil pro bionaftu kvótu ve výši 4,4 %, vypočtenou na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty uváděné na německý trh pro dopravní účely. Hospodářské subjekty, které tuto kvótu nesplní, musí zaplatit pokutu ve výši 0,60 EUR za litr bionafty, která této kvóty nedosahuje. Zdá se, že tento požadavek na povinné míšení do značné míry kompenzuje údajné ztráty z prodeje a vyrovnává omezení pobídek. Šetření ukázalo, že objem prodeje výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, kteří zásobují německý trh, vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 68 %.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že rozhodnutí přijatá veřejnými orgány ve Společenství nemohou narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
6.3.4. Nevyužitá výrobní kapacita výrobců ve Společenství
(227)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že mnohé společnosti ve Společenství, povzbuzené opatřeními ze strany veřejného orgánu na podporu výroby bionafty, se rozhodly investovat do rozšíření stávající výrobní kapacity a do nových závodů. Tato strana dokládala, že výrobní kapacita pro bionaftu ve Společenství dosahovala během období šetření 11,5 milionů tun. Dále uváděla, že vzhledem k tomu, že vývoj spotřeby nesplnil očekávání, zůstala značná část výrobní kapacity nevyužitá, k čemuž by došlo i bez dovozu z USA. Výsledkem bylo, že související fixní náklady měly negativní dopad na ziskovost a také na návratnost investic a peněžní tok výrobců ve Společenství.
(228)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření se zaměřilo na situaci výrobců ve Společenství. Přestože je pravda, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla (+ 189 %) relativně více než poptávka (+ 106 %), je třeba uvést, že hlavními prvky, které jsou určující pro výši nákladů na výrobu bionafty, jsou variabilní náklady. Jak je tedy uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, představují suroviny pro výrobu bionafty 80 % celkových nákladů. Z dalšího zkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že při výrobě a prodeji bionafty představovaly fixní náklady pouhých 6 % celkových nákladů. Jakýkoli údajný dopad zvýšení fixních nákladů, vyplývající z nevyužité kapacity, tak nemůže vysvětlit podstatné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření.
(229)
Dále je třeba poznamenat, že v tabulce 4 výše je zmíněno, že míra využití kapacity výrobců ve Společenství zařazených do vzorku činila během období šetření 80 %. Údajná nadměrná kapacita ve Společenství tak v případě výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nebyla prokázána.
(230)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že negativní dopad, který mohla mít nevyužitá výrobní kapacita na výrobní odvětví Společenství, nebyl takového rozsahu, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
6.3.5. Zvýšená poptávka po výchozích produktech a růst cen
(231)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšená poptávka po řepkovém semeni a řepkovém oleji vedla ke zvýšení cen surovin ve Společenství. Skutečnost, že výrobci ve Společenství se spoléhají na řepkový olej jako hlavní surovinu, by vysvětlovala, proč mohli být postiženi více než jiní výrobci používající pro výrobu bionafty jiné rostlinné oleje, jako např. sojový nebo palmový olej.
(232)
Nejprve je třeba uvést, že v rámci šetření se zjistilo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku se při výrobě bionafty nespoléhají výhradně na řepkový olej, ale i na jiné rostlinné oleje (sojový, palmový, slunečnicový) a příležitostně i na živočišné tuky.
(233)
Dále, jak se uvádí výše ve 211. bodě odůvodnění, muselo výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období čelit značnému zvýšení nákladů na suroviny (výchozí produkty). Na tento vývoj však je třeba nahlížet v souvislosti s obecným zvýšením cen zemědělských produktů na celém světě; v tomto ohledu se uvádí, že zvýšení cen sojového oleje (hlavní surovina používaná výrobci v dotčené zemi) bylo v témže období výraznější. Zvýšení cen výchozích produktů se tudíž dotklo všech druhů bionafty.
(234)
V rámci trhu s účinnou hospodářskou soutěží by se mělo očekávat, že se výrobci budou schopni vyrovnat se zvýšením nákladů a přenést je na trh. Šetření však ukázalo, že tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobcům ve Společenství stanovit své prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Jak již bylo uvedeno, také cena hlavního vstupního produktu používaného americkými výrobci, tj. sojového oleje, se během analyzovaného období výrazně zvýšila. Toto zvýšení nákladů v USA se však neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu na trhu Společenství.
(235)
Za těchto okolností nemůže zvýšení cen surovin narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství.
6.3.6. Vývoj cen minerální nafty
(236)
Jedna zúčastněná strana namítla, že z důvodu silné souvislosti mezi cenami minerální nafty a bionafty způsobilo zvýšení cen bionafty, jež bylo prudší než zvýšení cen minerální nafty, zvláště v Německu, pokles prodeje u výrobců zásobujících trh v uvedeném členském státě.
(237)
Nejprve je třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné informace na podporu svého tvrzení. Navíc v rozporu s tím, co dotyčná strana uváděla, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšilo svůj prodej a podíl na trhu. Jelikož ceny surové ropy se udávají na světové úrovni, musel by být prodej dotčeného výrobku ovlivněn stejně jako prodej bionafty vyrobené ve Společenství
(238)
Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut.
6.3.7. Význam umístění závodů na výrobu bionafty ve Společenství
(239)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že umístění výrobce bionafty je významné z hlediska konkurenceschopnosti, a pro ilustraci uvádí Německo, kde výrobci bionafty nacházející se ve vnitrozemí musí vynakládat vysoké náklady na přepravu, jelikož všichni významní zákazníci, zejména rafinerie a zařízení na výrobu směsí, se nacházejí na pobřeží.
(240)
Z šetření vyplynulo, že pouze malý počet výrobců ve Společenství se nachází ve vnitrozemí. U některých z těchto výrobců se navíc zjistilo, že rafinerie existují také v jejich blízkosti ve vnitrozemí. U ostatních šetření prokázalo, že veškeré nevýhody výrobců bionafty usazených ve vnitrozemí, tj. vzdálenost, jež je dělí od zákazníků (výroba směsí, rafinerie), jsou vykompenzovány blízkostí lisoven olejů a/nebo dodavatelů surovin.
(241)
Na základě výše uvedeného bylo tvrzení, že umístění závodu ve vnitrozemí působí výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, zamítnuto.
6.3.8. Výrobci ve spojení s vývozci v USA
(242)
Je třeba uvést, že dopad dovozu z USA, který uskutečnily tři společnosti uvedené ve 162. bodě odůvodnění, byl zohledněn při analýze účinků subvencovaného dovozu z USA, jak se uvádí ve 214. až 220. bodě odůvodnění. Pokud jde o prodej jimi vyrobené bionafty, neodhalilo šetření rozdílnou cenovou politiku nebo chování než u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, zejména během období šetření.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(243)
Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi rokem 2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z USA i jeho podíl na trhu. Současně bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství během období šetření.
(244)
Různá zjištění v rámci šetření a provedená analýza, týkající se období 2005-2006 v porovnání s obdobím mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ukázaly, že existuje jasná časová souvislost mezi prudkým zvýšením objemu levného dovozu z USA a podstatným zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, a to zvláště během období šetření.
(245)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1. Předběžná poznámka
(246)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout antisubvenční opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
7.2.1. Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství
(247)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z USA. Nepřijetí opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Společenství. Situace výrobního odvětví Společenství byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti o 12,6 procentních bodů mezi rokem 2005 a obdobím šetření, který byl způsoben nedostatečným zvýšením cen. S ohledem na klesající trend ziskovosti je tedy velmi pravděpodobné, že pokud nebudou přijata žádná opatření, finanční situace výrobního odvětví Společenství se bude dále zhoršovat. To by mohlo nakonec vést k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice ve Společenství.
(248)
Má se za to, že uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Společenství je výsledkem obtížné soutěže s levným subvencovaným dovozem z USA. Uložení antisubvenčních opatření by pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožnilo udržet svou ziskovost na úrovních považovaných za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(249)
Závěrem lze uvést, že se očekávalo, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat subvencování působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
7.3. Zájem dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(250)
Po zahájení řízení bylo kontaktováno přibližně 25 dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Tyto strany nicméně nespolupracovaly.
(251)
Za této situace nebylo předběžně možné přesně posoudit možný dopad opatření na dovozce.
7.4. Zájem uživatelů
(252)
Všechny známé uživatelské společnosti působící v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňující povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly po zahájení řízení kontaktovány a byly jim zaslány dotazníky.
(253)
Spolupracovala pouze jedna uživatelská společnost. Tento uživatel v odpovědi na dotazník uvedl, že je nakloněn zastavení přílivu levného dovozu z USA, neboť narušuje hospodářskou soutěž ve Společenství a toto narušení působí újmu společnostem zabývajícím se výrobou a prodejem nafty, jelikož někteří konkurenti, kteří od nakupování tohoto levného výrobku neupustili, mají nespravedlivou konkurenční výhodu oproti těm, kteří jej nenakupují. Uvedl též, že opatření by umožnila opětovné zahájení provozu zařízení na výrobu esterů (zejména v Německu) a/nebo by umožnila, aby pokračovaly projekty na zřizování nových podniků pro esterifikaci ve Společenství. Jelikož estery se v Evropě tradičně vyrábějí z řepkového semene (surovina lepší kvality než palmový či sojový olej používaný pro výrobu B99), zvýšení počtu výrobců v Evropě by tak znamenalo více kvalitnějších výrobků, což by vedlo k poklesu cen esterů ve prospěch spotřebitelů.
(254)
Jedno sdružení uživatelů, zastupující zájmy dopravců v jednom členském státě, uvedlo, že uložení opatření by mělo na činnost jeho členů opačný účinek. Uvádělo, že nafta představuje 20 až 25 % nákladů v dopravním odvětví a že vzhledem k nízké ziskovosti daného odvětví (0-5 %) je cena nafty rozhodující pro přežití tisíců společností. Tato tvrzení však nemohla být ověřena, jelikož jednotliví členové daného sdružení nezaslali odpovědi na dotazník.
(255)
Za této situace byl vyvozen předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací by se účinek vyrovnávacích opatření jevil jako nejednoznačný a že tedy nelze učinit jasný závěr o existenci přesvědčivých důvodů pro nepřijetí opatření v zájmu uživatelů v tomto konkrétním případě.
7.5. Zájem dodavatelů surovin
(256)
Na dotazník odpovědělo šest dodavatelů. Čtyři z nich podpořili uložení antisubvenčních opatření a uvedli, že pokud antisubvenční opatření nebudou uložena, bude tím ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by došlo k jednoznačnému negativnímu dopadu na jejich situaci.
(257)
Ostatní dva dodavatelé ve spojení s vyvážejícími výrobci bionafty v USA uvedli, že možná opatření by neměla mít podstatný dopad, jelikož by vedla ke změně obchodního toku (přechod na dovoz ze zemí, na které se opatření nevztahují).
(258)
Na základě těchto skutečností mohl být učiněn závěr, že uložení opatření by mělo mít na situaci dodavatelů surovin celkově pozitivní účinek.
7.6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(259)
Jedna zúčastněná strana upozornila na nesoulad tohoto řízení s rozhodnutími přijatými na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství, pokud jde o podporu výroby a prodeje biopaliv v souvislosti s ochranou životního prostředí a o snížení závislosti na minerálních palivech.
(260)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 31 základního nařízení požaduje, aby se zvláště přihlíželo k nutnosti odstranit účinky subvencování působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Za těchto okolností nemohou být obecná hlediska ochrany životního prostředí a dodávek minerální nafty při analýze brána v potaz a nemohou také odůvodnit nekalé obchodní praktiky.
(261)
Co se týká trhu Společenství, budou dotčení američtí vyvážející výrobci po uložení antisubvenčních opatření vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou subvencované. Rovněž je pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále existovat dostatečný počet velkých konkurentů, zejména výrobců ve Společenství, kteří dočasně zastavili výrobu, a dalších, kteří nebyli schopni zahájit výrobní činnost z důvodu subvencovaného dovozu. V tomto ohledu je třeba uvést, že na počátku analyzovaného období představoval prodej výrobců ve Společenství nezastoupených v tomto šetření alespoň 30 % trhu Společenství a tento podíl se výrazně snížil kvůli subvencovanému dovozu z USA. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat mezi různými dodavateli bionafty. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.
7.7. Závěr o zájmu Společenství
(262)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z USA by byl nepochybně v zájmu výrobního odvětví Společenství. Tato opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila dosáhnout růstu a vyrovnat se s újmou způsobenou subvencovaným dovozem. Pokud by však nebyla uložena žádná opatření, je pravděpodobné, že hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se nadále zhoršovala a svou činnost by ukončilo ještě více hospodářských subjektů. Ačkoli nebylo možno učinit jasný závěr, co se týče uživatelů a dovozců, mělo by uložení opatření být též v zájmu dodavatelů surovin.
(263)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují z hlediska zájmu Společenství žádné přesvědčivé důvody proti uložení vyrovnávacího cla.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTISUBVENČNÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(264)
Vzhledem k závěrům ohledně subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antisubvenční opatření, aby se předešlo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí subvencovaný dovoz.
(265)
Úroveň vyrovnávacích opatření by měla být dostatečná, aby bylo možné odstranit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství z důvodů subvencovaného dovozu, aniž by se překročilo zjištěné subvenční rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků subvencování působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dovozu subvencovaných výrobků.
(266)
Za tímto účelem lze pokládat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu za přiměřenou míru, kterou by při neexistenci subvencování působícího újmu mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat s ohledem na výkonnost výrobního odvětví Společenství v první fázi posuzovaného období (2004, 2005 a 2006) a která by měla představovat rozumnou záruku pro dlouhodobé produktivní investice v tomto nově vzniklém výrobním odvětví.
(267)
Potřebné zvýšení cen pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.
(268)
Společnost, jíž byla poskytnuta možnost individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, neposkytla uspokojivé údaje ohledně prodeje na vývoz do Společenství a opětovného prodeje svého dovozce ve spojení ve Společenství. Společnost byla požádána, aby poskytla určité informace a opravila tak nedostatky, které se objevily v odpovědi na dotazník této společnosti. Komise společnost rovněž uvědomila o tom, že neposkytne-li požadované informace, může dojít k tomu, že se v souladu s článkem 28 základního nařízení k nedostačujícím informacím uvedeným v dotazníku nebude přihlížet, neboť tyto nedostatky neúměrně ztěžují zjištění správných závěrů ohledně této společnosti.
(269)
Společnost byla informována o důsledcích své částečné spolupráce a dostala příležitost vyjádřit se. Ve lhůtě vyhrazené pro tento účel však neposkytla odpověď.
(270)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto pro tuto společnost provizorně stanovena na úrovni nejvyššího rozpětí újmy zjištěného u společností zařazených do vzorku.
8.2. Prozatímní opatření
(271)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na úrovni zjištěného subvenčního rozpětí, která by však neměla přesahovat rozpětí újmy vypočítané v souladu s pravidlem nižšího cla.
(272)
Na základě výše uvedeného byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny na základě porovnání rozpětí pro odstranění újmy a subvenčního rozpětí. Navrhovaná vyrovnávací cla se proto stanoví takto:
Společnost
Rozpětí újmy
Subvenční rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Archer Daniels Midland Company
54,6 %
35,1 %
35,1 %
Cargill Inc.
58,9 %
34,5 %
34,5 %
Green Earth Fuels of Houston LLC
39,8 %
39,0 %
39,0 %
Imperium Renewables Inc.
41,6 %
29,1 %
29,1 %
Peter Cremer North America LP
69,9 %
41,0 %
41,0 %
Vinmar Overseas Limited
69,9 %
41,1 %
41,1 %
World Energy Alternatives LLC
41,7 %
37,6 %
37,6 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
51,4 %
36,0 %
36,0 %
(273)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyrovnávací clo se bude vztahovat na směsi obsahující více než 20 % hmotnostních bionafty, a to úměrně jejich obsahu bionafty, pokládá se pro účely účinného provádění opatření ze strany celních orgánů členských států za vhodné, aby byla cla stanovena jako pevné částky na základě obsahu bionafty.
(274)
Individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(275)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), pocházejících ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže se stanoví takto:
Společnost
Sazba vyrovnávacího cla
EUR/t netto
Doplňkový kód TARIC
Archer Daniels Midland Company, Decatur
237,0
A933
Cargill Inc., Wayzata
213,8
A934
Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston
213,4
A935
Imperium Renewables Inc., Seattle
216,8
A936
Peter Cremer North America LP, Cincinnati
211,2
A937
Vinmar Overseas Limited, Houston
211,2
A938
World Energy Alternatives LLC, Boston
211,2
A939
Společnosti uvedené v příloze
219,4
viz příloha
Všechny ostatní společnosti
237,0
A999
Vyrovnávací clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 2026/97, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 16 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 2026/97 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Article 3
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2009.