NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 72/2009
ze dne 19. ledna 2009
o úpravách společné zemědělské politiky změnou nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem (2),
po konzultaci s Výborem regionů (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Reformy společné zemědělské politiky schválené v roce 2003/2004 zahrnovaly ustanovení o předkládání zpráv s cílem zhodnotit jejich účinnost, a zejména posoudit jejich vliv z hlediska stanovených cílů a analyzovat jejich účinky na příslušné trhy. Komise v této souvislosti předložila dne 20. listopadu 2007 Evropskému parlamentu a Radě sdělení s názvem „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Toto sdělení a následná projednání jeho hlavních bodů Evropským parlamentem, Radou, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jakož i četné příspěvky, které vzešly z veřejné konzultace, by měly být zohledněny.
(2)
V zájmu dosažení harmonizovaného přístupu by rozšířením nabídkového řízení měla být co nejvíce zjednodušena a sblížena ustanovení o společné zemědělské politice týkající se veřejné intervence. Zejména v zájmu dodržení maximálních množství a množstevních omezení pro obiloviny, máslo a sušené odstředěné mléko by mohlo být zapotřebí rychlého jednání. To by mělo být právně upraveno, a jelikož s ukončením nákupu za stanovenou cenu, přijetím koeficientů přidělení a u pšenice obecné přechodem na nabídkové řízení není spojen výkon pravomoci, měla by mít Komise možnost tak učinit bez zapojení výboru.
(3)
Pokud jde o intervence v oblasti obilovin, měl by být systém upraven tak, aby tomuto odvětví zajišťoval konkurenceschopnost a tržní orientaci a současně zachovával úlohu intervence jako záchranné sítě v případě narušení trhu a usnadňoval zemědělcům reagovat na podmínky trhu. Poté, co Rada přijala nařízení (ES) č. 735/2007 (4), které reformuje intervenční systému pro kukuřici, se Komise zavázala, že přezkoumá intervenční systém pro obiloviny, a to na základě analýzy, z níž vyplynulo, že v situaci, kdy jsou nízké ceny, existuje v případě dodatečné intervence pro ječmen jistá míra rizika. Současná prognóza pro obiloviny se však od té doby výrazně změnila a je charakterizována příznivými cenami na světovém trhu, které jsou způsobeny rostoucí poptávkou ve světě a nízkými světovými zásobami obilovin. V této souvislosti by míra intervence pro ostatní krmné obiloviny měla být stanovena na nulu. To by umožnilo intervenci bez negativních důsledků pro trh s obilovinami jako celek. Příznivá prognóza pro odvětví obilovin platí rovněž pro pšenici tvrdou. To znamená, že intervenční nákup pšenice tvrdé pozbyl v současné době svého významu, neboť ceny na trhu jsou výrazně vyšší než cena intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu. Vzhledem k tomu, že intervence u obilovin by měla být spíše záchrannou sítí než prvkem, který ovlivňuje tvorbu cen, rozdíly mezi jednotlivými členskými státy ve sklizňových obdobích, které v podstatě znamenají začátek hospodářského roku, již nemají nadále opodstatnění, protože systém již nebude stanovovat ceny odrážející míru intervence plus měsíční zvýšení. V zájmu zjednodušení by proto měla být data pro intervenci u obilovin v celém Společenství harmonizována.
(4)
Od zahájení reformy společné zemědělské politiky v roce 2003 se zvýšila konkurenceschopnost v odvětví rýže, stabilizovala se produkce, vzhledem k rostoucí poptávce jak na trhu Společenství, tak na světovém trhu se snížily zásoby a očekávaná cena je výrazně nad cenou intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu.
(5)
Produkce a spotřeba vepřového masa by se měly ve střednědobém horizontu zvýšit, i když pomaleji než v uplynulém desetiletí v důsledku konkurence ze strany drůbežího masa a vyšších cen krmiv. Očekává se, že ceny vepřového masa zůstanou výrazně vyšší, než je intervenční cena. U vepřového masa nebyl intervenční nákup po mnoho let využit a vzhledem k situaci na trhu a k jejím výhledům by možnost intervenčního nákupu měla být zrušena.
(6)
Vzhledem k tomu, že současná situace na trhu a výhledy naznačují, že v roce 2009 by se intervence v žádném případě nepoužila u vepřového masa, pšenice tvrdé a rýže, mělo by u těchto produktů dojít ke změnám nebo ke zrušení intervence od hospodářského roku 2009/2010. U ostatních obilovin by k těmto změnám mělo dojít až od hospodářského roku 2010/2011, aby se zemědělci mohli přizpůsobit.
(7)
Střednědobé vyhlídky pro odvětví mléka a mléčných výrobků jsou ve Společenství charakterizovány pokračujícím nárůstem poptávky po produktech s vysokou přidanou hodnotou, značným rozšířením celosvětové poptávky po mléčných výrobcích vyplývajícím z růstu příjmů i počtu obyvatel v mnohých oblastech světa a změnami ve spotřebitelských preferencích směrem k mléčným výrobkům.
(8)
Celková produkce mléka ve Společenství je omezena mléčnými kvótami a ve střednědobém horizontu by u ní mělo dojít k postupnému, i když mírnému poklesu, protože pokračující restrukturalizace v členských státech, které nebyly členy Společenství před 1. květnem 2004, povede k poklesu soběstačnosti v produkci mléka, zatímco růst produkce zůstává kvůli existenci kvót omezen. Současně se očekává, že množství mléka dodávaného mlékárnám ke zpracování se bude nadále během daného období zvyšovat. S ohledem na silnou vnitřní i vnější poptávku tedy režim mléčných kvót brání rozšíření produkce, na rozdíl od situace, na niž zavedení kvót reagovalo, totiž nadměrné produkce. Za této situace na trhu snižují kvóty možnost orientovat se na trhu, protože narušují reakci zemědělců na cenové signály, a brání zvýšení efektivity v odvětví, protože zpomalují restrukturalizaci. Podle plánu má být systém kvót ukončen v roce 2015. Příslušné úpravy by měly být provedeny postupně s cílem umožnit hladký přechod a zamezit rozsáhlým úpravám po ukončení systému kvót. Na období od hospodářského roku 2009/2010 až do roku 2013/2014 je proto třeba stanovit postupné ukončení kvót na mléko každoročním zvýšením o 1 % za každý hospodářský rok. Ze stejných důvodů by rovněž měly být provedeny další změny umožňující větší pružnost režimu kvót na mléko, pokud jde o úpravu tuku, zrušením úpravy stanovené v čl. 80 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (5), a pokud jde o pravidla týkající se nečinnosti, zvýšením procentního podílu uvedeného v čl. 72 odst. 2 zmíněného nařízení, který by měl producent využít během dvanáctiměsíčního období, a tedy usnadněním opětovného přidělení nevyužité kvóty. V souvislosti s restrukturalizací odvětví by mělo být členským státům umožněno, aby do 31. března 2014 poskytovaly dodatečnou vnitrostátní podporu v určitých mezích. Zvýšení kvót stanovené nařízením Rady (ES) č. 248/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vnitrostátní kvóty pro mléko (6), a každoroční 1 % zvýšení spolu s dalšími změnami, které snižují pravděpodobnost vzniku dávky z přebytku, znamená, že pouze u Itálie by vzniklo riziko dávky na základě stávajících způsobů produkce, pokud by se každoroční 1 % zvýšení použilo v období hospodářských roků 2009/2010 až 2013/2014. S ohledem na stávající způsoby produkce ve všech členských státech a za účelem vyloučení tohoto rizika by se proto zvyšování kvóty mělo v Itálii uplatnit dříve. Aby se zajistilo, že zvyšování kóty povede ve všech členských státech ke kontrolovanému a hladkému přechodu, je v následujících dvou letech třeba posílit režim dávek z přebytku a stanovit jej v náležitě odrazující výši. Dodatečná dávka by se však měla stanovit v případech, kdy by zvýšení dodávek značně přesáhlo úroveň kvót v hospodářském roce 2008/2009.
(9)
Trh se sýry se trvale rozšiřuje díky zvyšující se poptávce ve Společenství i mimo ně. Obecně proto ceny sýrů zůstaly po určitou dobu stálé a nebyly výrazně ovlivněny snížením úředních cen volně ložených, nebalených produktů (másla a sušeného odstředěného mléka). Jak z hlediska ekonomického, tak z hlediska řízení trhu není nadále odůvodněna stálá a nepovinná podpora pro soukromé skladování výrobku, jako je sýr, jenž má vysokou hodnotu a podléhá zákonům trhu, a měla by proto být zrušena.
(10)
V souvislosti s reformou v odvětví mléka a současnou situací na trhu není v současné době zapotřebí podpora pro sušené odstředěné mléko používané jako krmivo a pro odtučněné mléko určené pro výrobu kaseinu. V případě, že vzniknou nebo budou hrozit vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, by však stále mohla hrát určitou úlohu. Avšak Komise by příslušné rozhodnutí měla přijímat spíše na základě důkladné analýzy trhu než povinnosti zahájit každý rok režim. Proto by se tento režim měl stát nepovinným. V případě použití by podpora měla být určena předem nebo prostřednictvím nabídkového řízení.
(11)
Podpora odbytu u másla určeného pro pekařské výrobky a zmrzlinu a k přímé spotřebě byla snížena v souladu se snížením intervenční ceny másla od roku 2004 a následně dosáhla nulové hodnoty před tím, než byla vzhledem k příznivé situaci na trhu pozastavena nabídková řízení. Režimy podpory odbytu již nejsou potřeba pro podporu trhu na úrovni intervenční ceny, a měly by být proto zrušeny.
(12)
Za účelem posílení konkurenceschopnosti zemědělství ve Společenství a podpory udržitelného zemědělství více orientovaného na trh je třeba, podobně jako tomu bylo v případě reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, pokračovat v přechodu od podpory produkce k podpoře producentů zrušením stávajících podpor pro sušená krmiva, len, konopí a bramborový škrob podle jednotného nařízení o společné organizaci trhů a začleněním podpory pro tyto produkty do systému podpory příjmů oddělené od produkce pro každý zemědělský podnik. Podobně jako tomu bylo u reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, i když oddělení podpory od produkce vyplácené zemědělcům nebude znamenat změnu skutečně vyplacených částek, výrazně to zvýší účinnost podpory příjmů.
(13)
Podpora pro lněná a konopná vlákna by nyní měla být oddělena od produkce. Aby se však odvětví lnu a konopí mohlo přizpůsobit, mělo by k začlenění této podpory do režimu jednotné platby dojít během přechodného období. Pro dlouhá lněná vlákna, krátká lněná vlákna a konopná vlákna by se však podpora měla poskytovat do 1. července 2012. Zachování podpory pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna za účelem vyrovnání podpory v odvětví znamená, že podporu pro dlouhá lněná vlákna je třeba snížit. Toto snížení by se však mělo uplatnit až od hospodářského roku 2010/2011, aby se respektovala oprávněná očekávání pěstitelů.
(14)
U režimu sušených krmiv byla reforma uskutečněna v roce 2003, kdy byla část podpory poskytnuta danému odvětví a zbytek byl oddělen od produkce a integrován do režimu jednotné platby. V souvislosti s celkovým přechodem k většímu zaměření se na trh, současnými prognózami trhů s krmivy a bílkovinnými plodinami, a zejména s ohledem na nedávné zjištění, že produkce dehydrovaného krmiva má negativní dopad na životní prostředí, by měl být přechod k úplnému oddělení od produkce v celém odvětví ukončen oddělením zbývající podpory od produkce pro toto odvětví. Za účelem zmírnění dopadů ukončení vyplácení podpory odvětví by měly být učiněny vhodné úpravy cen vyplácených producentům surovin, kteří budou mít v důsledku oddělení podpory od produkce sami nárok na zvýšenou přímou podporu. Ačkoli toto odvětví prochází restrukturalizací od reformy z roku 2003, mělo by být umožněno přechodné období do 1. dubna 2012, aby se uvedené odvětví mohlo přizpůsobit.
(15)
Systém stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu (7), nebude nadále nezbytný, jakmile bude zrušena související podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu, stanovená v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (8). Podpora producentům byla částečně oddělena od produkce v roce 2003 a měla by nyní být oddělena od produkce úplně, ačkoli by mělo být poskytnuto přechodné období do 1. července 2012 k tomu, aby zemědělci mohli přizpůsobit své závazky v oblasti dodávek přijaté v rámci režimu podpory pro bramborový škrob. Platnost s tím související minimální ceny by proto měla být rovněž prodloužena o stejné období. Po uvedeném dni by měl být zrušen režim kvót spojených s přímou platbou a souběžně by tato přímá platba měla být plně začleněna do režimu jednotné platby. V mezidobí by měla být příslušná ustanovení začleněna do jednotného nařízení o společné organizaci trhů, jako je tomu u jiných podpor a režimů kvót.
(16)
Vývoj na domácích i zahraničních trzích s obilovinami a škrobem způsobuje, že produkční náhrada za škrob již pozbyla z hlediska původních cílů svého významu, a měla by být proto zrušena. Situace na trhu a výhledy jsou takové, že podpora byla po určitou dobu stanovena na nulu a stejný stav se očekává i do budoucna, takže ke zrušení může dojít rychle bez jakýchkoli nepříznivých účinků pro toto odvětví.
(17)
Organizace producentů mohou plnit významnou úlohu při koncentraci nabídky v odvětvích, kde panuje nerovnováha v koncentraci producentů a odběratelů. Členské státy by proto měly mít možnost uznávat organizace producentů na úrovni Společenství ve všech odvětvích.
(18)
Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (9) stanoví pro členské státy možnost ponechat si část složky vnitrostátních stropů odpovídající platbám pro chmel a využít ji zejména k financování určitých činností uznávaných organizací producentů. Uvedené nařízení se zrušuje a v nařízení (ES) č. 73/2009 jsou platby pro chmel odděleny od produkce od 1. ledna 2010, což znamená, že poslední platba organizacím producentů podle tohoto ustanovení bude provedena v roce 2010. S cílem umožnit organizacím producentů chmele, aby mohly pokračovat ve své činnosti, by mělo být přijato zvláštní ustanovení pro rovnocenné částky, jež budou využity v dotčených členských státech pro stejné činnosti s účinkem od 1. ledna 2011.
(19)
Jednotné nařízení o společné organizaci trhu stanoví možnost zadržení částek podpory pro olivové háje podle čl. 110i odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003, aby tyto částky mohly být využity na financování pracovních programů organizací hospodářských subjektů. Nařízení (ES) č. 1782/2003 se zrušuje. V zájmu jasnosti a právní jistoty by mělo být přijato zvláštní ustanovení ke stanovení částek, jež mají být využity dotčenými členskými státy pro pracovní programy.
(20)
V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení o nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení (ES) č. 1234/2007 či podle nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (10), nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (11), nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři (12), nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (13) a nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (14). V této souvislosti by ustanovení uvedených nařízení, která by jinak za určitých okolností spadala nebo mohla spadat pod pojem státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, měla být vyloučena z použití pravidel o státní podpoře. Daná ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory, aby se zabránilo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.
(21)
Nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(22)
Následující akty pozbyly účinku, a proto by měly být v zájmu právní jistoty zrušeny: nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (15), nařízení Rady (EHS) č. 1254/89 ze dne 3. května 1989, kterým se stanoví zejména některé ceny v odvětví cukru a standardní jakost cukrové řepy na hospodářský rok 1989/90 (16), nařízení Rady (EHS) č. 2247/89 ze dne 24. července 1989 o nouzovém opatření pro bezplatnou dodávku některých zemědělských produktů do Polska (17), nařízení Rady (EHS) č. 2055/93 ze dne 19. července 1993, kterým se některým producentům mléka a mléčných výrobků přiděluje zvláštní referenční množství (18), a nařízení Rady (ES) č. 1182/2005 ze dne 18. července 2005, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska (19). Následující akty pozbudou účinku dne 1. května 2009, a proto by měly být k uvedenému dni zrušeny: nařízení Rady (ES) č. 2596/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se prodlužuje období stanovené v čl. 149 odst. 1 Aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska (20), a nařízení Rady (ES) č. 315/2007 ze dne 19. března 2007, kterým se stanoví přechodná opatření týkající se odchylky od nařízení (ES) č. 2597/97, pokud jde o konzumní mléko vyprodukované v Estonsku (21).
(23)
Toto nařízení by se mělo obecně použít ode dne vstupu v platnost. Aby však bylo zajištěno, že ustanovení tohoto nařízení nenaruší některé podpory splatné pro hospodářské roky 2008/2009 nebo 2009/2010, měl by být stanoven pozdější začátek použitelnosti pro ta ustanovení, která přímo ovlivňují fungování režimů v odvětvích, ve kterých se počítá s hospodářskými roky. Toto nařízení by se mělo v takových případech použít pouze od počátku pozdějších hospodářských roků,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 247/2006
Článek 16 nařízení (ES) č. 247/2006 se mění takto:
1)
V odstavci 3 se zrušuje druhý pododstavec.
2)
Doplňuje se nový odstavec, který zní:
„4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy III, odstavce 3 tohoto článku a článků 17 a 21 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 320/2006
Nařízení (ES) č. 320/2006 se mění takto:
1)
V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Členské státy neposkytují vnitrostátní podporu ve vztahu k diverzifikačním opatřením stanoveným v tomto článku. Pokud však stropy uvedené v odst. 4 třetím pododstavci umožní poskytnutí diverzifikační podpory ve výši 100 %, poskytne daný členský stát příspěvek ve výši nejméně 20 % způsobilých výdajů.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 13a
Státní podpory
Aniž je dotčen čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 3, 6, 7, 8, 9 a 11 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.
Článek 3
Změna nařízení (ES) č. 1405/2006
V článku 11 nařízení (ES) č. 1405/2006 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 4 a 7 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1234/2007
Nařízení (ES) č. 1234/2007 se mění takto:
1)
V čl. 8 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
pro odvětví obilovin 101,31 EUR za tunu;“.
2)
V článku 10 se zrušuje odstavec 2.
3)
V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl II nahrazuje tímto:
„Pododdíl II
Zahájení nákupu
Článek 11
Období veřejné intervence
Veřejnou intervenci lze použít:
a)
u obilovin od 1. listopadu do 31. května;
b)
u neloupané rýže od 1. dubna do 31. července;
c)
u cukru během hospodářských roků 2008/2009 a 2009/2010;
d)
u hovězího a telecího masa během kteréhokoli hospodářského roku;
e)
u másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna.
Článek 12
Zahájení veřejné intervence
1. Během období uvedených v článku 11
a)
se veřejná intervence zahajuje pro pšenici obecnou;
b)
se veřejná intervence zahajuje pro pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici, čirok, neloupanou rýži, cukr, máslo a sušené odstředěné mléko až do intervenčních limitů uvedených v čl. 13 odst. 1;
c)
zahájí Komise, bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1, veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso, pokud je průměrná tržní cena hovězího a telecího masa v některém členském státě nebo některém regionu členského státu, zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1, během reprezentativního období nižší než 1 560 EUR za tunu.
2. Komise bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1 ukončí veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso podle odst. 1 písm. c), pokud po určité reprezentativní období již nejsou splněny podmínky stanovené v uvedeném písmenu.
Článek 13
Intervenční limity
1. Nákup v rámci veřejné intervence se provádí pouze v těchto limitech:
a)
u pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže 0 tun pro období uvedená v čl. 11 písm. a) a b);
b)
u cukru 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, pro každý hospodářský rok;
c)
u másla 30 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e);
d)
u sušeného odstředěného mléka 109 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e).
2. Na cukr skladovaný podle odst. 1 písm. b) tohoto článku během hospodářského roku nesmějí být použita jiná skladovací opatření stanovená v článcích 32, 52 a 63.
3. Odchylně od odstavce 1 může Komise u produktů uvedených v písmenech a), c) a d) uvedeného odstavce rozhodnout o pokračování veřejné intervence nad množství uvedená ve zmíněném odstavci, pokud to vyžaduje situace na trhu, a zejména vývoj tržních cen.“
4)
V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl III nahrazuje tímto:
„Pododdíl III
Intervenční ceny
Článek 18
Intervenční ceny
1. Intervenční cena:
a)
pšenice obecné se rovná referenční ceně pro maximální nabízené množství ve výši 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);
b)
másla se rovná 90 % referenční ceny pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. c);
c)
sušeného odstředěného mléka se rovná referenční ceně pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. d).
2. Komise prostřednictvím nabídkového řízení určuje intervenční ceny a množství k intervenci u těchto produktů:
a)
pšenice obecné pro množství přesahující maximální nabízené množství 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);
b)
pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže za použití čl. 13 odst. 3;
c)
hovězího a telecího masa;
d)
másla pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. c) za použití čl. 13 odst. 3; a
e)
sušeného odstředěného mléka pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. d) za použití čl. 13 odst. 3.
Za zvláštních okolností mohou být nabídková řízení omezena členský stát nebo na region členského státu nebo intervenční ceny a množství k intervenci stanoveny pro členský stát nebo pro region členského státu na základě zjištěných průměrných tržních cen.
3. Maximální nákupní cena stanovená v souladu s nabídkovými řízeními podle odstavce 2 nesmí být vyšší než
a)
než příslušné referenční ceny v případě obilovin a neloupané rýže;
b)
průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise, v případě hovězího a telecího masa;
c)
90 % referenční ceny v případě másla;
d)
referenční cena v případě sušeného odstředěného mléka.
4. Intervenční ceny uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se stanoví
a)
u obilovin bez dotčení zvýšení nebo snížení ceny v závislosti na jakosti a
b)
u neloupané rýže zvýšené nebo snížené v závislosti na tom, zda se jakost produktů nabízených platební agentuře liší od standardní jakosti uvedené v části A přílohy IV. Zvýšení nebo snížení intervenční ceny kromě toho může stanovit Komise s cílem zajistit, aby byla produkce zaměřena na určité odrůdy.
5. Intervenční cena cukru se rovná 80 % referenční ceny stanovené pro hospodářský rok následující po hospodářském roce, v jehož průběhu je podána nabídka. Jestliže se však jakost cukru nabídnutého platební agentuře liší od standardní jakosti vymezené v části B přílohy IV, pro niž je stanovena referenční cena, intervenční cena se odpovídajícím způsobem zvýší nebo sníží.“
5)
V článku 28 se zrušuje písmeno b).
6)
Článek 30 se zrušuje.
7)
Článek 31 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se zrušuje písmeno e);
b)
v odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec.
8)
Článek 36 se zrušuje.
9)
Článek 43 se mění takto:
a)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
pravidla a podmínky, které musí splňovat produkty pro nákup do veřejné intervence podle článku 10 nebo produkty, na které se poskytuje podpora soukromého skladování podle článků 28 a 31, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stáří, uchovávání, stadium produktů, na něž se vztahuje intervenční cena, a dobu uskladnění v soukromém skladování;“
b)
vkládá se nové písmeno, které zní:
„aa)
dodržování maximálních množství a množstevních limitů stanovených v čl. 13 odst. 1 a v čl. 18 odst. 1 písm. a); v této souvislosti mohou prováděcí pravidla opravňovat Komisi, aby ukončila nákup za stanovenou cenu, přijala koeficienty přidělení a u pšenice obecné přešla na nabídkové řízení podle čl. 18 odst. 2 bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1;“.
10)
V článku 46 se zrušuje odstavec 3.
11)
Článek 55 se nahrazuje tímto:
„Článek 55
Režim kvót
1. Režim kvót se vztahuje na tyto produkty:
a)
mléko a jiné mléčné výrobky vymezené v čl. 65 písm. a) a b);
b)
cukr, isoglukózu a inulinový sirup;
c)
bramborový škrob, který může využívat podpory Společenství.
2. Jestliže v případě režimů kvót uvedených v odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku překročí producent příslušnou kvótu a jestliže v případě cukru nevyužije přebytková množství způsoby stanovenými v článku 61, platí se z takového množství dávka z přebytku s výhradou podmínek uvedených v oddílech II a III.“
12)
V čl. 72 odst. 2 se podíl „70 %“ nahrazuje podílem „85 %“.
13)
V čl. 78 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2009 a 1. dubna 2010 se však dávka z přebytku pro mléka dodané množství přesahujícím 106 % vnitrostátní kvóty pro dodávky použitelné pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2008 stanoví na 150 % dávky uvedené v druhém pododstavci.“
14)
Článek 80 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Dávka z přebytku se na celostátní úrovni vypočte na základě součtu dodávek upravených podle prvního pododstavce.“;
b)
odstavec 2 se zrušuje;
c)
v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy při použití čl. 78 odst. 1 třetího pododstavce zajistí, že při stanovení příspěvku každého producenta na částku dávky, která se má uhradit v důsledku použití vyšší sazby uvedené ve zmíněném pododstavci, na tuto částku přispějí poměrně producenti odpovědní v souladu s objektivními kritérii, která stanoví členský stát.“
15)
V části II hlavě I kapitole II se vkládá nový oddíl, který zní:
„Oddíl IIIa
Kvóty na bramborový škrob
Článek 84a
Kvóty na bramborový škrob
1. Členským státům vyrábějícím bramborový škrob se přidělují kvóty pro hospodářský rok, během něhož se použije režim kvót v souladu s čl. 204 odst. 5 a s přílohou Xa.
2. Každý producentský členský stát uvedený v příloze Xa rozdělí svou kvótu mezi výrobce bramborového škrobu k využití v dotyčných hospodářských letech na základě subkvót, které byly jednotlivým výrobcům přiděleny v hospodářském roce 2007/2008.
3. Podnik vyrábějící bramborový škrob nesmí s producenty brambor uzavřít smlouvy o pěstování na množství brambor, z něhož by vyrobené množství škrobu přesáhlo kvótu uvedenou v odstavci 2.
4. Veškerý bramborový škrob vyrobený nad kvótu uvedenou odstavci 2 musí být vyvezen v nezměněném stavu ze Společenství před 1. lednem následujícím po konci daného hospodářského roku. Na tento vývoz se neposkytuje žádná vývozní náhrada.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, může podnik vyrábějící bramborový škrob ve kterémkoli hospodářském roce kromě své kvóty pro daný rok využít navíc nejvýše 5 % své kvóty pro následující hospodářský rok. V takovém případě se kvóta pro následující hospodářský rok přiměřeně sníží.
6. Tento oddíl se nevztahuje na výrobu bramborového škrobu podniky, na které se nevztahuje odstavec 2 tohoto článku a které nakupují brambory, u nichž producenti nevyužívají platby uvedené v článku 77 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24).
16)
V článku 85 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„d)
oddílu IIIa, fúzí, změn vlastnictví a zahájení nebo ukončení činnosti výrobců bramborového škrobu.“
17)
V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se zrušuje pododdíl I.
18)
V čl. 91 odst. 1 se první dva pododstavce nahrazují tímto:
„Podpora pro zpracování stonků lnu pěstovaného na dlouhé vlákno, lnu pěstovaného na krátké vlákno a konopí pěstovaného na vlákno se pro hospodářské roky 2009/2010 až 2011/2012 poskytuje schválenému prvnímu zpracovateli v závislosti na množství vlákna, které bylo skutečně vyrobeno ze stonků, na něž byla uzavřena kupní smlouva se zemědělcem.“
19)
V čl. 92 odst. 1 se první pododstavec mění takto:
a)
v písmenu a) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
na 200 EUR/t pro hospodářský rok 2009/2010 a
-
na 160 EUR/t pro hospodářské roky 2010/2011 a 2011/2012.“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna neobsahující více než 7,5 % nečistot a pazdeří na 90 EUR/t pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012.“
20)
V článku 94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pro dlouhá lněná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2010 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.I přílohy XI.“
21)
V článku 94 se odstavec 1a nahrazuje tímto:
„1a. Pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 147 265 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2011 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.II přílohy XI.“
22)
V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se doplňuje nový pododdíl, který zní:
„Pododdíl III
Bramborový škrob
Článek 95a
Prémie na bramborový škrob
1. Výrobcům bramborového škrobu se pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012 vyplatí prémie ve výši 22,25 EUR za tunu vyrobeného škrobu pro množství bramborového škrobu do maximální výše kvóty uvedené v čl. 84a odst. 2, za předpokladu, že zaplatili producentům brambor minimální cenu za všechny brambory potřebné k výrobě škrobu do dané maximální výše kvóty.
2. Minimální cena za brambory určené k výrobě bramborového škrobu se pro dotčené hospodářské roky stanoví na 178,31 EUR za tunu.
Uvedená cena se vztahuje na množství brambor dodaných do závodu, jež je potřebné k výrobě jedné tuny škrobu.
Minimální cena se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.
3. Komise přijme k tomuto pododdílu prováděcí pravidla.“.
23)
Článek 96 se zrušuje.
24)
Články 99 a 100 se nahrazují tímto:
„Článek 99
Podpora pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko ke krmným účelům
1. Jestliže vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a určené ke krmným účelům, a to podle podmínek a norem pro tyto výrobky stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.
Pro účely tohoto článku se podmáslí a sušené podmáslí považuje za odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko.
2. Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k referenční ceně stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii) pro sušené odstředěné mléko a k vývoji situace na trhu s odstředěným mlékem a sušeným odstředěným mlékem.
Článek 100
Podpora pro odstředěné mléko zpracované na kasein nebo kaseináty
1. V případě, že vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein nebo kaseináty, a to podle podmínek a norem pro výrobky z tohoto mléka a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.
2. Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k vývoji situace na trhu se sušeným odstředěným mlékem a k referenční ceně pro sušené odstředěné mléko stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii).
Podpora se může lišit podle toho, zda je odstředěné mléko zpracováváno na kasein nebo kaseináty, a podle jakosti těchto výrobků.“.
25)
Článek 101 se zrušuje.
26)
V článku 102 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou kromě podpory Společenství poskytovat vnitrostátní podporu pro výrobky uvedené v odstavci 1 dodávané žákům do škol. Členské státy mohou svou vnitrostátní podporu financovat prostřednictvím dávky vybírané v odvětví mléka a mléčných výrobků nebo jakéhokoli jiného příspěvku poskytnutého tímto odvětvím.“.
27)
V části II hlavě I kapitole IV se vkládá nový oddíl, který zní:
„Oddíl IIIa
Podpory v odvětví chmele
Článek 102a
Podpory organizacím producentů
1. Společenství poskytuje finanční příspěvek na platbu organizacím producentů v odvětví chmele uznaným podle článku 122 určenou k financování cílů uvedených v daném článku.
2. Roční částka finančního příspěvku Společenství na platby organizacím producentů činí pro Německo 2 277 000 EUR.
3. Komise přijme k tomuto oddílu podrobná prováděcí pravidla.“.
28)
Článek 103 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Společenství financuje tříleté pracovní programy vypracované organizacemi hospodářských subjektů podle článku 125 v jedné nebo více z těchto oblastí:“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Roční finanční příspěvek Společenství na pracovní programy činí:
a)
11 089 000 EUR pro Řecko,
b)
576 000 EUR pro Francii a
c)
35 991 000 EUR pro Itálii.“.
29)
V článku 103e se zrušuje odstavec 2.
30)
V článku 105 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou vyplácet zvláštní vnitrostátní podpory na ochranu včelínů znevýhodněných strukturálními nebo přírodními podmínkami nebo v rámci programů hospodářského rozvoje, s výjimkou těch, které jsou přiděleny na produkci nebo obchod. Tyto podpory oznamují členské státy Komisi spolu s ohlášením včelařského programu podle článku 109.“.
31)
Článek 119 se nahrazuje tímto:
„Článek 119
Použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů
Pokud se vyplácí podpora podle článku 100, může Komise použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů podmínit předchozím povolením, které se vydá pouze tehdy, je-li jejich použití nezbytnou podmínkou pro výrobu daných výrobků.“.
32)
V článku 122 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy mohou rovněž uznat organizace producentů založené producenty v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1, avšak neuvedeném v odst. 1 písm. a) tohoto článku, za podmínek stanovených v písmenech b) a c) uvedeného odstavce.“.
33)
V článku 124 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Článek 122 a čl. 123 odst. 1 se použijí, aniž je dotčeno uznání organizací producentů nebo mezioborových organizací, o němž rozhodují členské státy na základě vnitrostátního práva a v souladu s právem Společenství, v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1 a neuvedeném v čl. 122 prvním pododstavci písm. a) ani v čl. 123 odst. 1.“.
34)
Článek 180 se nahrazuje tímto:
„Článek 180
Použití článků 87, 88 a 89 Smlouvy
Články 87, 88 a 89 Smlouvy se použijí na produkci produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až k) a písm. m) až u) a odst. 3 tohoto nařízení a na obchodování s nimi.
Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle článků 44, 45, 46, 47, 48, 102, 102a, 103, 103a, 103b, 103e, 103ga, 104, 105 a 182 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením.“.
35)
V článku 182 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„7. Členské státy mohou do 31. března 2014 poskytovat zemědělcům v odvětví mléka a mléčných výrobků státní podporu v celkové roční výši dosahující až 55 % stropu stanoveného v čl. 69 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 73/2009 jako doplněk podpory Společenství poskytované podle čl. 69 odst. 1 uvedeného nařízení. V žádném případě však celková částka podpory Společenství poskytovaná v souladu s opatřeními podle čl. 68 odst. 4 uvedeného nařízení a státní podpory nepřesáhne strop uvedený v čl. 68 odst. 4.“.
36)
V článku 184 se doplňuje nový bod, který zní:
„6)
do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2012 Evropskému parlamentu a Radě o vývoji situace na trhu a následných podmínkách pro hladké postupné ukončení režimu kvót na mléko, případně s vhodnými návrhy. Kromě toho bude vypracována zpráva zabývající se následky pro výrobce sýrů s chráněným označením původu podle nařízení (ES) č. 510/2006.“
37)
V článku 204 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. V odvětví bramborového škrobu se oddíl IIIa kapitoly III hlavy I části II použije do konce hospodářského roku 2011/2012 pro bramborový škrob.“.
38)
Bod 1 přílohy IX se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
39)
Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha Xa.
40)
Znění přílohy III tohoto nařízení se vkládá do přílohy XXII jako bod 20a.
Článek 5
Změna nařízení (ES) č. 3/2008
V článku 13 nařízení (ES) č. 3/2008 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy, včetně jejich finančních příspěvků, ani na finanční příspěvky z odvodů či povinných příspěvků poskytnutých členskými státy nebo navrhujícími organizacemi na programy, na něž je poskytována podpora Společenství v rámci článku 36 Smlouvy a které Komise vybrala v souladu s čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení, nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.
Článek 6
Změna nařízení (ES) č. 479/2008
V článku 127 nařízení (ES) č. 479/2008 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Aniž je dotčena maximální míra podpory uvedená v čl. 8 odst. 4 druhém pododstavci tohoto nařízení, nepoužijí se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy II, kapitoly III hlavy V a článku 119 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením články 87, 88 a 89 Smlouvy.“.
Článek 7
Zrušení
1. Zrušují se nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93 a (ES) č. 1182/2005.
2. Nařízení (ES) č. 2596/97 a (ES) č. 315/2007 se zrušují s účinkem ode dne 1. května 2009.
3. Nařízení (ES) č. 1868/94 se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2009.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1234/2007 v souladu s příslušnou srovnávací tabulkou uvedenou v příloze XXII uvedeného nařízení.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Avšak:
a)
čl. 4 body 5 až 8, 12, 13, 14 a 38 se použijí ode dne 1. dubna 2009;
b)
čl. 4 body 11, 15, 16, 18 až 25, 31, 37 a 39 se použijí ode dne 1. července 2009;
c)
čl. 4 body 1, 3 a 4 a bod 9 písm. b) se použijí od dne
i)
1. července 2009 pro pšenici tvrdou,
ii)
1. září 2009 pro odvětví rýže,
iii)
1. října 2009 pro odvětví cukru,
iv)
1. července 2010 pro pšenici obecnou, ječmen, kukuřici a čirok;
d)
čl. 4 bod 27 se použije ode dne 1. ledna 2011;
e)
čl. 4 bod 17 se použije ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. ledna 2009.