NaŘízení Rady (EHS) č. 571/88
ze dne 29. února 1988
o organizaci statistických zjišťování Společenství o struktuře zemědělských podniků v letech 1988 až 1997
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k tomu, že tendence ve vývoji struktury zemědělských podniků představují důležitý faktor při stanovení směrů rozvoje společné zemědělské politiky; že je třeba pokračovat v řadě statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků, prováděných v rámci Společenství od roku 1966/67;
vzhledem k tomu, že tyto tendence nemohou být zkoumány na úrovni Společenství, nejsou-li k dispozici srovnatelné údaje za všechny členské státy; že je proto třeba pokračovat v dosavadním úsilí o harmonizaci a synchronizaci;
vzhledem k tomu, že je třeba co nejvíce snížit pracovní zatížení členských států a Komise při provádění těchto úkolů;
vzhledem k tomu, že by podle možností měly být zachovány ukazatele, definice a územní jednotky stanovené pro podobná dosavadní statistická zjišťování o struktuře;
vzhledem k tomu, že při stanovení ukazatelů, které mají být zkoumány od roku 1993 do roku 1997, je třeba vynaložit co největší úsilí v zájmu omezení pracovního zatížení osob, které se provádění statistických zjišťování zúčastňují;
vzhledem k tomu, že pro vyhodnocení situace v zemědělství Společenství a sledování tendencí ve vývoji struktury zemědělství je třeba, aby se v zemědělských podnicích, které využívají určitou plochu pro zemědělskou činnost nebo produkují určitou část na prodej nebo jejichž produkce překračuje určité hmotné meze, prováděla v pravidelných intervalech statistická zjišťování;
vzhledem tomu, že s přihlédnutím k rozmanitosti statistických služeb v členských státech, k účinnosti metod výběrových šetření a k nutnosti získávat spolehlivé informace při přiměřených nákladech by mělo být členským státům umožněno se rozhodnout, při zachování podmínky spolehlivosti výsledků výběrových šetření na různých požadovaných úrovních agregace, zda provádět úplná statistická zjišťování, nebo jenom výběrová šetření;
vzhledem k tomu, že nejméně jednou za deset let je potřebné provádět agrocenzus (úplné zjišťování) všech zemědělských podniků za účelem aktualizace registrů podniků a dalších informací potřebných ke stratifikaci výběrových šetření;
vzhledem k tomu, že při stanovení postupů, které mají být použity pro cenzus Společenství v letech 1989 a 1990, bude nutno co nejvíce respektovat doporučení Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO), týkající se celosvětového agrocenzu, který má být prováděn kolem roku 1990;
vzhledem k tomu, že pro potřeby zemědělské politiky je nutno dát k dispozici statistickým úřadům členských států a Komisi nový systém analýzy údajů a šíření výsledků statistických zjišťování, který bude pružnější, pohotovější a méně složitý a pracný než systém předchozí;
vzhledem k tomu, že je třeba podporovat zavádění vhodných postupů, umožňujících Komisi a členským státům co nejlepší využití statistik, zpracovaných z informací shromážděných při statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků;
vzhledem k tomu, že na individuální údaje se vztahuje statistická důvěrnost;
vzhledem k tomu, že při zavádění nového systému využití statistických zjišťování a šíření jejich výsledků je nutné
- vzít v úvahu stanoviska předsedů národních statistických úřadů k přípravě pravidel statistické důvěrnosti a
- zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy při analýzách údajů;
vzhledem k tomu, že koordinační funkce Statistického úřadu Evropských společenství je nezbytná pro splnění požadavků Společenství na informace v příslušné oblasti a pro zajištění jednotných analýz získaných výsledků;
vzhledem k tomu, že k provádění zjišťování bude zapotřebí značných prostředků poskytovaných členskými státy a Komisí po řadu let, z nichž velká část bude použita ke splnění potřeb Společenství; že je proto nutné pamatovat na finanční podporu uskutečňování tohoto programu ze strany Společenství;
vzhledem k tomu, že v zájmu jednoduššího provádění jednotlivých ustanovení tohoto nařízení je třeba pokračovat v úzké spolupráci mezi členskými státy a Komisí, zejména prostřednictvím Stálého výboru pro zemědělskou statistiku, zřízeného rozhodnutím 72/279/EHS [3],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V rámci programu statistických zjišťování Společenství provedou členské státy v letech 1988 až 1997 statistická zjišťování o struktuře zemědělských podniků na svých územích (dále jen "zjišťování"). Sledovaná období pro tato zjišťování jsou stanovena v článcích 2 a 3.
Článek 2
1. V souladu s doporučením FAO pro celosvětový cenzus v zemědělství provedou členské státy základní zjišťování v jedné nebo více fázích ve formě agrocenzu všech zemědělských podniků v období mezi 1. prosincem 1988 a 1. březnem 1991. Bude se vztahovat na sklizňová období odpovídající sklizním v roce 1989 nebo 1990.
Pro zjištění určitých ukazatelů však smí členské státy použít náhodná výběrová šetření (dále jen "výběrová šetření"); takto získané výsledky budou extrapolovány.
2. Členské státy mohou uspíšit nebo odložit provádění základního zjišťování nanejvýš o 12 měsíců, a v takovém případě provedou navíc k základnímu zjišťování také výběrová šetření, týkající se sklizňového období 1989 a 1990.
Článek 3
Provedou se tato zjišťování o struktuře zemědělských podniků v jedné nebo více fázích ve formě úplných zjišťování nebo výběrových šetření:
a) mezi 1. prosincem 1992 a 1. březnem 1994 za sklizňové období odpovídající sklizni v roce 1993 (zjišťování o struktuře za rok 1993);
b) mezi 1. prosincem 1994 a 1. březnem 1996 za sklizňové období odpovídající sklizni v roce 1995 (zjišťování o struktuře za rok 1995); a
c) mezi 1. prosincem 1996 a 1. březnem 1998 za sklizňové období odpovídající sklizni v roce 1997 (zjišťování o struktuře za rok 1997).
Článek 4
Členské státy provádějící výběrová šetření přijmou nezbytná opatření pro získání spolehlivých výsledků na různých úrovních požadované agregace; tyto úrovně jsou:
- oblasti uvedené v článku 8,
- kraje uvedené v článku 8 (pouze pro základní zjišťování);
a pokud mají místní význam, tyto územní jednotky:
- "znevýhodněné zemědělské oblasti" ve smyslu článku 3 směrnice 75/268/EHS [4], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 797/85 [5], a "horské oblasti" ve smyslu odstavce 3 stejného článku,
- hlavní typy výrobního zaměření ve smyslu rozhodnutí 85/377/EHS [6],
- speciální typy výrobního zaměření ve smyslu téhož rozhodnutí.
Článek 5
Pro účely provádění tohoto nařízení se rozumí:
a) "zemědělským podnikem" technicko-hospodářská jednotka, která podléhá jednotnému vedení a produkuje zemědělské produkty;
b) "zemědělsky využitou půdou" celková plocha zabraná ornou půdou, trvalými loukami a pastvinami, půdou využívanou pro pěstování trvalých plodin a zelinářskými zahradami.
Článek 6
Zjišťování zahrnují:
a) zemědělské podniky, jejichž zemědělsky využitá půda činí nejméně jeden hektar;
b) zemědělské podniky, jejichž zemědělsky využitá půda činí méně než jeden hektar, jestliže produkují určitou část na prodej nebo jestliže jejich produkční jednotka přesahuje určitou minimální naturální hodnotu.
Členské státy, které při zjišťování používají jinou minimální hodnotu, jsou povinny ji stanovit tak, aby vylučovala jen nejmenší zemědělské podniky, které u dotyčných členských států tvoří celkem nejvýše 1 % z celkového standardního příspěvku na úhradu (StPÚ) ve smyslu rozhodnutí 85/377/EHS.
Členské státy informují Komisi před provedením zjišťování o metodách použitých pro stanovení minimálních hodnot.
Článek 7
1. V případě pěstování kombinovaných plodin se zemědělsky využitá půda rozděluje mezi jednotlivá odvětví rostlinné výroby v poměru k rozloze půdy, která je pro pěstování jednotlivých plodin využita.
Postup tohoto toto rozdělení a případné výjimky z obecného pravidla stanoví členské státy se souhlasem Komise.
Půda využitá pro pěstování kombinovaných plodin se také vykazuje odděleně od zemědělsky využité půdy (ZVP) podle seskupení uvedených v příloze I.
2. Půda využitá pro následné vedlejší plodiny se vykazuje odděleně od "zemědělsky využité půdy".
Následné vedlejší plodiny se vykazují podle seskupení uvedených v příloze I.
Článek 8
1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby informace shromážděné v rámci zjišťování uvedených v tomto nařízení odpovídaly ukazatelům uvedeným v příloze I. Změny, které by měly být provedeny v tomto seznamu ukazatelů pro zjišťování za období 1993 až 1997, se stanoví postupem podle článku 15.
2. Definice týkající se ukazatelů, oblastí a krajů jsou uvedeny v rozhodnutí 83/461/EHS [7], ve znění rozhodnutí 85/622/EHS [8] a 85/643/EHS [9]; veškeré změny se schvalují postupem podle článku 15.
3. Pokud pro účely zavedení klasifikačního systému Společenství pro zemědělské podniky byly v některých členských státech stanoveny standardní příspěvky na úhradu týkající se dalšího rozdělení některých ukazatelů uvedených v příloze I, dotyčné členské státy shromáždí všechny informace, které zavedení standardních příspěvků na úhradu umožní.
Článek 9
Členské státy přijmou veškerá potřebná opatření k provedení zjišťování na svém území, a to zejména:
a) připraví vhodné formuláře ke sběru údajů uvedených v seznamu ukazatelů uvedených v čl. 8 odst. 1;
b) zkontrolují, zda byly dotazníky vyplněny úplně a odpovědi jsou věrohodné; v případě potřeby a podle možností doplní chybějící a opraví nepřesné údaje.
Článek 10
Členské státy předají Statistickému úřadu Evropských společenství informace uvedené v čl. 8 odst. 1 získané z agrocenzu a z výběrových šetření postupem podle přílohy II (dále jen "projekt Eurofarma").
Článek 11
Členské státy poskytnou Statistickému úřadu Evropských společenství veškeré informace, které od nich může požadovat s ohledem na organizaci a metodiku zjišťování, na něž se vztahuje toto nařízení; zejména poskytnou podrobné údaje o časovém rozvrhu prací při sběru údajů v terénu.
Článek 12
Za šíření výsledků zjišťování ve formě tabulek v rámci projektu Eurofarma odpovídá Statistický úřad Evropských společenství. Praktické podrobnosti o takovém šíření se odsouhlasí příslušnými výbory a pracovními skupinami.
Článek 13
Komise předloží Radě každé tři roky (poprvé nejpozději do 31. prosince 1992) zprávu o průběhu projektu Eurofarma a navrhne veškeré potřebné změny k tomuto nařízení.
Článek 14
1. Jako příspěvek k výdajům vynaloženým členskými státy při provádění zjišťování uvedených v článku 3 bude proplaceno 20 ECU na zemědělský podnik, za který budou předány Statistickému úřadu Evropských společenství úplné výsledky zjišťování, až do dále uvedených maximálních částek za celé statistické zjišťování:
- 100000 ECU pro Lucembursko,
- 500000 ECU pro Belgii a Dánsko,
- 700000 ECU pro Nizozemsko,
- 1100000 ECU pro Irsko,
- 1300000 ECU pro Spojené království,
- 2000000 ECU pro Německo, Řecko, Španělsko, Francii, Itálii a Portugalsko.
Odhadované částky potřebné k pokrytí nákladů na všechna čtyři zjišťování se zahrnou do celkového rozpočtu Evropských společenství.
2. Komise obdrží finanční zdroje považované za nezbytné pro vývoj a řízení projektu Eurofarma až do výše maximálních ročních částek:
- 480000 ECU na rok 1989,
- 480000 ECU na rok 1990,
- 240000 ECU na rok 1991,
- 80000 ECU pro období 1992 až 1998,
které se zahrnou do celkového rozpočtu Evropských společenství.
Článek 15
1. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému výboru pro zemědělskou statistiku (dále jen výbor) jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.
2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou 54 hlasů, přičemž hlasům členských států je přidělena váha podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy. Předseda nehlasuje.
3. Komise přijme opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě; v tomto případě může Komise nejvýše o jeden měsíc ode dne jejich oznámení Radě odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla.
Rada může kvalifikovanou většinou ve lhůtě jednoho měsíce přijmout odlišné rozhodnutí.
Článek 16
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. února 1988.