ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 29. dubna 2008
o přijetí výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a o víceletých technických základních směrech pro tento program
(2008/376/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2003/76/ES ze dne 1. února 2003, kterým se stanoví opatření nutná k provedení Protokolu o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel (1), připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, (2)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příjmy z investic čisté hodnoty majetku Evropského sdružení uhlí a oceli (ESUO) v likvidaci a po dokončení likvidace majetku Výzkumného fondu pro uhlí a ocel se převádějí do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který je výhradně určen k financování výzkumných projektů mimo rámcový program Společenství pro výzkum technologický rozvoj a demonstrace v odvětvích spjatých s průmyslem uhlí a oceli.
(2)
Výzkumný fond pro uhlí a ocel má být spravován Komisí v souladu se zásadami podobnými zásadám, jimiž se řídí bývalé programy ESUO pro technický výzkum v oblasti uhlí a oceli, a na základě víceletých technických základních směrů, jež by měly rozšiřovat výše uvedené programy ESUO, přičemž Komise umožní vysokou koncentraci výzkumných činností a zajistí, aby tyto činnosti doplňovaly činnosti rámcového programu Společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace.
(3)
Sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 (3) (dále jen „sedmý rámcový program“) požaduje přezkoumání rozhodnutí Rady 2003/78/ES ze dne 1. února 2003, kterým se stanoví víceleté technické základní směry pro výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (4), aby se zajistilo, že Výzkumný fond pro uhlí a ocel doplňuje sedmý rámcový program v odvětvích spjatých s průmyslem uhlí a oceli.
(4)
Výzkum a technický vývoj vytváří velmi důležité prostředky podporující cíle Společenství v oblasti energetiky s ohledem na dodávky uhlí ze Společenství a jeho konkurenceschopnou přeměnu a využití šetrné k životnímu prostředí. Navíc rostoucí mezinárodní rozměry trhu s uhlím a celosvětový rozsah problémů, jimž je třeba čelit, znamenají, že Společenství musí převzít vedoucí úlohu při řešení úkolů v oblasti moderních technik, bezpečnosti těžby a ochrany životního prostředí na celosvětové úrovni tak, že bude předávat know-how potřebné pro další technologický pokrok, lepší pracovní podmínky (zdraví a bezpečnost) a lepší ochranu životního prostředí.
(5)
Vzhledem k obecnému cíli zvýšit konkurenceschopnost a přispívat k udržitelnému rozvoji je hlavní důraz výzkumu a technologického rozvoje kladen na nové nebo vylepšené technologie zaručující ekonomickou, čistou a bezpečnou výrobu oceli a výrobků z oceli charakterizované stabilním růstem výkonnosti, vhodností použití, uspokojováním potřeb zákazníka, delší životností, snadnou obnovitelností a recyklací.
(6)
Pořadí, v jakém jsou cíle výzkumu pro uhlí a ocel v tomto rozhodnutí uvedeny, by neměly představovat pořadí jejich důležitosti.
(7)
V rámci správy Výzkumného fondu pro uhlí a ocel by Komisi měly být nápomocny poradní a technické skupiny zastupující velkou šíři zájmů různých odvětví a jiných zúčastněných stran.
(8)
Nedávné rozšíření o nové členské státy vyžaduje úpravu technických pokynů stanovených v rozhodnutí 2003/78/ES, zejména pokud jde o složení poradních skupin a definici uhlí.
(9)
V souladu s prohlášením č. 4 k rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě 2002/234/ESUO ze dne 27. února 2002 (5) se Komise opětovně zabývala definicí oceli a dospěla k závěru, že danou definici není nutné měnit. Ocelové odlitky, výkovky a výrobky práškové metalurgie jsou totiž témata, kterými se již zabývá sedmý rámcový program.
(10)
Obecným přístupem k revizi rozhodnutí 2003/78/ES je, že by se měly ponechat nedotčené postupy, které pomocné skupiny považovaly za účinné, a současně by se měl provést omezený, ale nezbytný počet změn a správních zjednodušení, aby se zajistila doplňkovost se sedmým rámcovým programem.
(11)
Uvedené úpravy zahrnují vypuštění některých doprovodných opatření, jak již předpokládá sedmý rámcový program. Rovněž je nezbytné sladit pravidelné revize a jmenování odborníků týkající se výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel s pravidly stanovenými v sedmém rámcovém programu.
(12)
Měla by být zrevidována pravidla složení poradních skupin, zejména pokud jde o zastoupení zainteresovaných členských států a vyvážené zastoupení mužů a žen v souladu s rozhodnutím Komise 2000/407/ES ze dne 19. června 2000 o vyváženém zastoupení mužů a žen ve výborech a odborných skupinách jí zřízených (6).
(13)
Komise by měla mít příležitost vyhlašovat vyhrazená nabídková řízení v rámci cílů výzkumu vymezených v tomto rozhodnutí.
(14)
Maximální celkový finanční příspěvek z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel na pilotní a ukázkové projekty by měl být zvýšen na 50 % způsobilých nákladů.
(15)
Přístup zakládající se na způsobilých nákladech by měl být v souladu s lepší definicí kategorií nákladů a s revidovaným procentuálním podílem pro výpočet režijních nákladů.
(16)
Komise opětovně posoudila víceleté technické pokyny stanovené v rozhodnutí 2003/78/ES a zjistila, že vzhledem k vyžadovaným změnám je vhodné uvedené rozhodnutí nahradit.
(17)
Aby se zajistila potřebná kontinuita s rozhodnutím 2003/78/ES, mělo by se toto rozhodnutí použít od 16. září 2007. Žadatelé, kteří předloží své návrhy mezi 16. září 2007 a dnem, kdy toto rozhodnutí nabývá účinku, budou vyzváni, aby své návrhy předložili znovu v souladu s tímto rozhodnutím, což by jim mělo umožnit využít příznivějších podmínek stanovených tímto rozhodnutím, zejména pokud jde o finanční příspěvek na pilotní a ukázkové projekty.
(18)
Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se přijímá výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a stanoví víceleté technické základní směry pro provádění uvedeného programu.
KAPITOLA II
VÝZKUMNÝ PROGRAM VÝZKUMNÉHO FONDU PRO UHLÍ A OCEL
ODDÍL 1
Přijetí výzkumného programu
Článek 2
Přijetí
Přijímá se výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (dále jen „výzkumný program“).
Výzkumný program podporuje konkurenceschopnost odvětví Společenství spojených s uhelným a ocelářským průmyslem. Výzkumný program je v souladu s vědeckými, technologickými a politickými cíli Společenství a doplňuje činnosti prováděné v členských státech a v rámci stávajících výzkumných programů Společenství, zejména v rámci rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (dále jen „rámcový program výzkumu“).
Přitom se podporuje koordinace, doplňkovost a součinnost mezi těmito programy, stejně jako výměna informací mezi projekty financovanými z tohoto výzkumného programu a projekty financovanými z rámcového programu výzkumu.
Výzkumný program podporuje výzkumné činnosti zaměřené na cíle vymezené pro uhlí v oddíle 3 a pro ocel v oddíle 4.
ODDÍL 2
Definice uhlí a oceli
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„uhlím“:
a)
černé uhlí, včetně uhlí vysoké a střední jakosti „A“ (subbituminózní uhlí), jak je definováno v mezinárodním kodifikačním systému uhlí Evropské hospodářské komise OSN;
b)
brikety z černého uhlí;
c)
koks a polokoks získaný z černého uhlí;
d)
lignit, včetně uhlí nižší jakosti „C“ (nebo ortolignitů) a uhlí nižší jakosti „B“ (nebo metalignitů), jak je definováno ve výše uvedené kodifikaci;
e)
lignitové brikety;
f)
koks a polokoks získaný z lignitu;
g)
ropné břidlice;
2)
„ocelí“:
a)
suroviny pro výrobu železa a oceli, jako je železná ruda, železná houba a železný šrot;
b)
surové železo (včetně roztaveného kovu) a feroslitiny;
c)
surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli (včetně výrobků pro opětovné použití a válcování), jako je tekutá ocel získaná kontinuálním litím nebo jiným způsobem, a polotovary, jako jsou bloky, ingoty, tyče, desky a pásy;
d)
za tepla tvářené výrobky ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli (pokovené nebo nepokovené výrobky, s výjimkou ocelových odlitků, výkovků a výrobků práškové metalurgie), jako jsou kolejnice, štětovnice, konstrukční prvky, tyče, dráty, desky a univerzální desky, pásy a plechy a kruhové nebo čtvercové profily;
e)
konečné produkty ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli (pokovené nebo nepokovené), jako jsou za studena válcované pásy a plechy a elektrotechnické plechy;
f)
výrobky získané jednostupňovým zpracováním oceli, které může zlepšit konkurenční postavení výše uvedených výrobků ze železa a oceli, jako jsou trubkové výrobky, tažené a leštěné výrobky, za studena válcované a tvářené výrobky.
ODDÍL 3
Cíle výzkumu pro uhlí
Článek 4
Zlepšování konkurenceschopnosti uhlí Společenství
1. Cílem výzkumných projektů je snížit celkové náklady na těžbu, zlepšit kvalitu produktů a snížit náklady na využití uhlí. Výzkumné projekty zahrnují celý řetězec produkce uhlí:
a)
moderní techniky průzkumu nalezišť;
b)
integrované plánování těžby;
c)
vysoce výkonné, převážně automatizované těžební a nové a stávající důlní technologie odpovídající geologickým charakteristikám evropských nalezišť černého uhlí;
d)
vhodné pomocné technologie;
e)
dopravní systémy;
f)
dodávky energie, komunikační a informační služby, přenosové, sledovací a řídicí systémy;
g)
techniky úpravy uhlí, orientované na potřeby spotřebitelských trhů;
h)
techniky přeměny uhlí;
i)
spalování uhlí.
2. Výzkumné projekty se zaměřují také na vědecký a technologický pokrok s cílem lépe porozumět chování a kontrole nalezišť vzhledem k tlaku horniny, emisím plynu, nebezpečí výbuchu, ventilaci a všem dalším faktorům ovlivňujícím důlní procesy. Výzkumné projekty s těmito cíli reprezentují vyhlídky krátkodobých nebo střednědobých výsledků pro podstatnou část produkce Společenství.
3. Přednost se dává projektům, které podporují alespoň jedno z těchto hledisek:
a)
integrace jednotlivých technik do systémů a metod a vývoj integrovaných metod těžby;
b)
podstatné snížení výrobních nákladů;
c)
přínosy z hlediska důlní bezpečnosti a ochrany životního prostředí.
Článek 5
Zdraví a bezpečnost při těžbě
V projektech zahrnujících činnosti uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) až f) se rovněž zohlední otázky týkající se důlní bezpečnosti, včetně kontroly plynů, ventilace a klimatizace s cílem zlepšit pracovní podmínky pod zemí a ochranu zdraví a bezpečnost na pracovišti, jakož i otázky životního prostředí.
Článek 6
Účinná ochrana životního prostředí a lepší využití uhlí jako čistého zdroje energie
1. Výzkumné projekty se snaží minimalizovat dopad těžby a využití uhlí ve Společenství na atmosféru, vodu a zemský povrch v rámci integrované strategie řízení v oblasti znečišťování životního prostředí. Protože uhelný průmysl ve Společenství prochází nepřetržitou restrukturalizací, výzkum se také zaměřuje na minimalizaci dopadů uzavíraných podzemních dolů na životní prostředí.
2. Přednost se dává projektům, které podporují alespoň jedno z těchto hledisek:
a)
snižování emisí z využívání uhlí, včetně zachycování a skladování CO2;
b)
snižování emisí skleníkových plynů, zejména metanu, z uhelných nalezišť;
c)
navrácení hlušiny, popílku a produktů odsíření pod zem, případně spolu s jinými formami odpadu;
d)
sanace hald a průmyslové využití reziduí z produkce a spotřeby uhlí;
e)
ochrana podzemní vody a čištění odpadní důlní vody;
f)
snižování dopadu zařízení, která používají převážně uhlí a lignit, ze Společenství na životní prostředí;
g)
ochrana povrchových zařízení proti krátkodobým a dlouhodobým účinkům usazenin.
Článek 7
Řízení vnější závislosti na dodávkách energie
Výzkumné projekty se týkají perspektiv dlouhodobých dodávek energie a zvyšování hodnoty - z ekonomického a energetického hlediska a z hlediska ochrany životního prostředí - těch nalezišť uhlí, která nemohou být hospodárně těžena konvenčními technikami těžby. Projekty mohou zahrnovat studie, definice strategie, základní a aplikovaný výzkum a testování inovačních technik, které nabízejí perspektivy pro zvyšování hodnoty zdrojů uhlí ve Společenství.
Přednost se dává projektům integrujícím doplňkové techniky, jako je adsorpce metanu nebo oxidu uhličitého, extrakce metanu v uhelném podloží a zplynování uhlí.
ODDÍL 4
Cíle výzkumu pro ocel
Článek 8
Nová a zlepšená výroba oceli a techniky opracování
Výzkum a technologický rozvoj je zaměřen na zlepšování procesu výroby oceli s cílem zvyšovat kvalitu výrobku a produktivitu. Nedílnou součástí zlepšení, o něž se usiluje, je snižování emisí, spotřeby energie a dopadu na životní prostředí, stejně jako lepší využití surovin a zachování zdrojů. Výzkumné projekty se týkají jedné nebo více těchto oblastí:
a)
nové a vylepšené procesy redukce železné rudy;
b)
procesy a operace výroby železa;
c)
procesy v elektrické obloukové peci;
d)
procesy výroby oceli;
e)
sekundární metalurgické techniky;
f)
kontinuální lití a techniky odlévání s přímým válcováním a bez něj;
g)
techniky válcování, opracování a pokovení;
h)
techniky válcování za tepla a za studena, procesy moření a dohotovení;
i)
procesy měření, řízení a automatizace výrobního procesu;
j)
údržba a spolehlivost výrobních linek.
Článek 9
Výzkum a technický vývoj a využití oceli
Výzkum a technologický vývoj se zaměří na využití oceli, které bude splňovat požadavky uživatelů oceli, a na vytváření nových tržních příležitostí. Výzkumné projekty se týkají jedné nebo více těchto oblastí:
a)
nové jakostní třídy oceli pro náročné aplikace;
b)
vlastnosti oceli řešící mechanické vlastnosti při nízkých a vysokých teplotách, jako je pevnost a tuhost, křehkost, opotřebení, tečení, koroze a odolnost proti lomu;
c)
prodloužení životaschopnosti, zejména zvyšováním odolnosti ocelí a ocelových konstrukcí vůči teplu a korozi;
d)
složené a sandwichové konstrukce obsahující ocel;
e)
předpovědní simulační modely pro mikrostruktury a mechanické vlastnosti;
f)
konstrukční bezpečnost a projektové metody, zejména co se týká odolnosti vůči žáru a zemětřesení;
g)
technologie pro tváření, svařování a spojování oceli a ostatních materiálů;
h)
normalizace zkušebních metod a metod hodnocení.
Článek 10
Uchování zdrojů a zlepšování pracovních podmínek
Nedílnou součástí výzkumu a technologického vývoje je jak výroba oceli, tak využití oceli, uchování zdrojů, zachování ekosystému a otázky bezpečnosti. Výzkumné projekty se týkají jedné nebo více těchto oblastí:
a)
techniky recyklace staré oceli z různých zdrojů a třídění ocelového šrotu;
b)
jakostní třídy oceli a návrh složených konstrukcí, aby se usnadnilo znovuzískání z ocelového šrotu a přeměna na použitelné oceli;
c)
kontrola a ochrana životního prostředí na pracovišti a v jeho okolí;
d)
sanace starých ocelových konstrukcí;
e)
zlepšování pracovních podmínek a kvality života na pracovišti;
f)
ergonomické metody;
g)
ochrana zdraví a bezpečnost na pracovišti;
h)
snižování vlivu emisí na pracovišti.
KAPITOLA III
VÍCELETÉ TECHNICKÉ ZÁKLADNÍ SMĚRY
ODDÍL 1
Účast
Článek 11
Členské státy
Jakýkoliv podnik, veřejný orgán, výzkumná organizace, instituce středoškolského nebo vysokoškolského vzdělávání nebo jiný právní subjekt, včetně fyzických osob, sídlící na území členského státu se může účastnit výzkumného programu a požádat o finanční pomoc za předpokladu, že chce vykonávat činnosti výzkumu a technologického vývoje nebo může podstatně k takové činnosti přispět.
Článek 12
Kandidátské země
Jakýkoliv podnik, veřejný orgán, výzkumná organizace, instituce středoškolského nebo vysokoškolského vzdělávání nebo jiný právní subjekt, včetně fyzických osob, v kandidátských zemích je oprávněn k účasti na výzkumném programu, aniž by v jeho rámci obdržel finanční příspěvek, nestanoví-li dané evropské dohody a její dodatkové protokoly či rozhodnutí příslušné rady přidružení jinak.
Článek 13
Třetí země
Jakýkoliv podnik, veřejný orgán, výzkumná organizace, instituce středoškolského a vysokoškolského vzdělávání nebo jiný právní subjekt, včetně fyzických osob, ze třetích zemí je oprávněn k účasti na jednotlivých projektech, aniž by v rámci výzkumného programu obdržel finanční příspěvek, za předpokladu, že je taková účast v zájmu Společenství.
ODDÍL 2
Způsobilé činnosti
Článek 14
Výzkumné projekty
Výzkumný projekt se zaměří na výzkumné nebo experimentální činnosti s cílem získat další znalosti pro usnadnění dosahování specifických praktických cílů, jako je vytváření nebo vývoj výrobků, výrobních procesů nebo služeb.
Článek 15
Pilotní projekty
Pilotní projekt je charakterizován konstrukcí, provozem a vývojem zařízení nebo významné části zařízení ve vhodném rozsahu a s použitím přiměřeně velkých komponent s cílem prozkoumat potenciál pro uvedení teoretických nebo laboratorních výsledků do praxe nebo zvýšit spolehlivost technických a ekonomických údajů potřebných k dosažení přechodu do fáze zavádění do praxe a v určitých případech do fáze průmyslového nebo obchodního využití.
Článek 16
Ukázkové projekty
Ukázkový projekt je charakterizován konstrukcí nebo provozem zařízení průmyslového rozsahu nebo významné části takového zařízení s cílem při minimálním riziku shromáždit všechny technické a ekonomické údaje potřebné k přechodu do fáze průmyslového nebo obchodního využití technologie.
Článek 17
Doprovodná opatření
Doprovodná opatření se týkají podpory využívání získaných znalostí nebo pořádání vyhrazených seminářů či konferencí v souvislosti s projekty nebo prioritami výzkumného programu.
Článek 18
Podpůrné a přípravné akce
Podpůrné a přípravné akce jsou akce potřebné ke zdravému a účinnému řízení výzkumného programu, jako je hodnocení a výběr návrhů uvedených v článcích 27 a 28, pravidelné sledování a hodnocení uvedené v článku 38, studie, slučování nebo síťové propojení dotyčných projektů financovaných v rámci výzkumného programu.
Tam, kde to Komise považuje za vhodné, může jmenovat nezávislé a vysoce kvalifikované odborníky, kteří jsou nápomocni s podpůrnými a přípravnými akcemi.
ODDÍL 3
Řízení programu
Článek 19
Řízení
Program řídí Komise. Je jí nápomocen Výbor pro uhlí a ocel, poradní skupiny pro uhlí a ocel a technické skupiny pro uhlí a ocel.
Článek 20
Zřízení poradních skupin pro uhlí a ocel
Poradní skupiny pro uhlí a ocel (dále jen „poradní skupiny“) jsou nezávislé technické poradní skupiny.
Článek 21
Úkoly poradních skupin
Pro hlediska výzkumu a technického vývoje v odvětví uhlí a v odvětví oceli v uvedeném pořadí každá poradní skupina posuzuje pro Komisi tato hlediska:
a)
celkový vývoj výzkumného programu, soubor informací, jak je uveden v čl. 25 odst. 3, a budoucí základní směry;
b)
soulad a možné zdvojení s dalšími programy výzkumu a technologického vývoje ve Společenství a na vnitrostátní úrovni;
c)
stanovení hlavních zásad pro sledování projektů výzkumu a technického vývoje;
d)
práce, které probíhají v rámci jednotlivých projektů;
e)
cíle výzkumu výzkumného programu uvedené v oddílech 3 a 4 kapitoly II;
f)
roční prioritní cíle uvedené v souboru informací, popřípadě prioritní cíle pro vyhrazená nabídková řízení, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 2;
g)
příprava příručky pro hodnocení a výběr akcí výzkumu a technologického vývoje, jak je uvedeno v článcích 27 a 28;
h)
hodnocení návrhů akcí výzkumu a technologického vývoje a stanovení priorit, které mají být dány jednotlivým návrhům, s ohledem na dostupné prostředky;
i)
počet, pravomoci a složení technických skupin uvedených v článku 24;
j)
sestavení vyhrazených nabídkových řízení uvedených v č. 25 odst. 2;
k)
další opatření na žádost Komise.
Článek 22
Složení poradních skupin
1. Složení poradních skupin odpovídá tabulkám uvedeným v příloze. Členové poradních skupin jsou Komisí jmenováni za svou osobu na dobu 42 měsíců. Členové mohou být odvoláni.
2. Komise posuzuje tyto obdržené návrhy na jmenování v tomto pořadí:
a)
návrhy členských států;
b)
návrhy subjektů uvedených v tabulkách v příloze;
c)
návrhy podané na výzvu k podání žádostí o zařazení na seznam náhradníků.
3. Komise zajistí v rámci každé poradní skupiny vyvážený rozsah odborných znalostí a co nejširší možné zeměpisné zastoupení.
4. Členové poradních skupin jsou v daném oboru činní a dbají na odvětvové priority. Kromě toho se Komise při jmenování členů snaží o vyvážené zastoupení mužů a žen.
Článek 23
Zasedání poradních skupin
Zasedání poradních skupin pořádá a předsedá jim Komise, která rovněž poskytuje sekretariát.
Předseda může podle potřeby vyzvat členy, aby hlasovali. Každý člen má jeden hlas. Předseda může podle potřeby přizvat jako hosty k jednání další odborníky nebo pozorovatele. Tito hostující odborníci a pozorovatelé nemají hlasovací práva.
V případě potřeby, například k posouzení záležitostí důležitých pro odvětví uhlí i pro odvětví oceli, se obě poradní skupiny sejdou na společných zasedáních.
Článek 24
Zřízení a úkoly technických skupin pro uhlí a ocel
Technické skupiny pro uhlí a oceli (dále jen „technické skupiny“) poskytují poradenství Komisi při sledování výzkumných, pilotních a ukázkových projektů a popřípadě při vymezování prioritních cílů výzkumného programu.
Členy technických skupin jmenuje Komise z řad představitelů z odvětví spojených s uhelným a ocelářským průmyslem, z výzkumných organizací nebo průmyslových odvětví, kteří jsou odpovědní za strategii výzkumu, řízení nebo výrobu. Kromě toho se Komise při jmenování členů snaží o vyvážené zastoupení mužů a žen.
Schůze technických skupin se pokud možno konají na místech zvolených tak, aby bylo co nejlépe zajištěno sledování projektu a hodnocení výsledků.
ODDÍL 4
Provádění výzkumného programu
Článek 25
Nabídkové řízení
1. Vyhlašuje se veřejné a časově neomezené nabídkové řízení. Není-li stanoveno jinak, je termínem pro podání návrhů 15. září každého roku.
2. Pokud se Komise v souladu s čl. 41 písm. d) a e) rozhodne upravit termín pro podání návrhů uvedený v odstavci 1 tohoto článku nebo vyhlásit vyhrazená nabídková řízení, zveřejní uvedené informace v Úředním věstníku Evropské unie.
Vyhrazená nabídková řízení obsahují termíny a způsoby podání návrhů, včetně toho, zda budou jednokolová nebo dvoukolová, způsob hodnocení návrhů, priorit, typu způsobilých projektů, jak je uvedeno v článcích 14 až 18, a předpokládané financování.
3. Komise vytvoří soubor informací, který stanoví podrobná pravidla účasti, metody správy návrhů a projektů, formuláře žádostí, pravidla pro podávání návrhů, vzorové grantové dohody, informace o způsobilých nákladech a maximálním povoleném finančním příspěvku, informace o metodách plateb a roční prioritní cíle výzkumného programu.
Komise soubor informací zpřístupní veřejnosti prostřednictvím informační služby Společenství pro výzkum a vývoj (Cordis) nebo odpovídající internetové stránky.
Žádosti jsou podávány Komisi v souladu s pravidly stanovenými v souboru informací, jejichž tištěnou kopii je možné na požádání obdržet od Komise.
Článek 26
Obsah návrhů
Návrhy se vztahují k cílům výzkumu stanoveným v kapitole II oddílech 3 a 4, popřípadě k prioritním cílům uvedeným v souboru informací v souladu s čl. 25 odst. 3 nebo k prioritním cílům vymezeným pro vyhrazená nabídková řízení uvedeným v čl. 25 odst. 2.
Každý návrh obsahuje podrobný popis navrhovaného projektu a úplné informace o cílech, partnerství, včetně přesné role každého partnera, struktuře řízení, očekávaných výsledcích a aplikacích a hodnocení očekávaného přínosu pro průmyslová odvětví, hospodářství, sociální oblast a oblast životního prostředí.
Navrhované celkové náklady a jejich rozdělení musí být realistické a účinné a projekt musí přinést předpokládaný příznivý poměr nákladů a přínosů.
Článek 27
Hodnocení návrhů
Komise zajistí důvěrné, spravedlivé a rovné hodnocení návrhů.
Komise vytvoří a zveřejní příručku pro hodnocení a výběr akcí výzkumu a technologického vývoje.
Článek 28
Výběr návrhů a sledování projektů
1. Komise obdržené návrhy zaregistruje a ověří jejich způsobilost.
2. Komise návrhy vyhodnotí s pomocí nezávislých odborníků.
3. Komise vypracuje seznam přijatých návrhů, rozdělených podle témat. Pořadník se projedná s příslušnou poradní skupinou.
4. Komise rozhodne o výběru projektů a přidělení finančních prostředků. Je-li odhadovaná částka příspěvku Společenství v rámci výzkumného programu 0,6 milionu EUR nebo vyšší, použije se čl. 41 písm. a).
5. Komise s pomocí technických skupin uvedených v článku 24 sleduje výzkumné projekty a činnosti.
Článek 29
Grantové dohody
O projektech založených na vybraných návrzích a na opatřeních a akcích, jak jsou uvedeny v článcích 14 až 18, se uzavře grantová dohoda. Grantové dohody vycházejí z příslušného vzoru grantových dohod vypracovaného Komisí, přičemž se podle potřeby bere v úvahu povaha dotčených činností.
V grantové dohodě musí být definován finanční příspěvek přidělený v rámci výzkumného programu na základě způsobilých nákladů a také pravidla pro vykazování nákladů, účetní závěrky a osvědčení o finančních výkazech. Kromě toho obsahují ustanovení o přístupových právech k výsledkům výzkumu a o jejich šíření a využívání.
Článek 30
Finanční příspěvek
1. Výzkumný program je založen na grantových dohodách o sdílení nákladů na výzkum a technologický vývoj. Celkový finanční příspěvek včetně jakéhokoliv dalšího financování z veřejných prostředků splňuje použitelná pravidla pro státní podporu.
2. Veřejné zakázky se rovněž využijí k dodání movitého nebo nemovitého majetku, k provedení prací nebo k poskytnutí služeb, které jsou nezbytné k provádění podpůrných a přípravných akcí.
3. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, maximální celkový finanční příspěvek, vyjádřený jako procentuální podíl způsobilých nákladů definovaných v článcích 31 až 35, činí:
a)
na výzkumné projekty nejvýše 60 %;
b)
na pilotní a ukázkové projekty nejvýše 50 %;
c)
na doprovodná opatření a podpůrné a přípravné akce nejvýše 100 %.
Článek 31
Způsobilé náklady
1. Způsobilými náklady jsou:
a)
náklady na vybavení;
b)
náklady na personál;
c)
provozní náklady;
d)
nepřímé náklady.
2. Způsobilé náklady pokrývají pouze skutečně vzniklé náklady na provádění projektu podle podmínek grantové dohody. Příjemci, partnerští příjemci a podřízení příjemci nemají nárok požadovat rozpočtované ani obchodní sazby.
Článek 32
Náklady na vybavení
Náklady na nákup nebo pronájem vybavení přímo spojeného s realizací projektu jsou účtovatelné jako přímé náklady. Způsobilé náklady na pronájem vybavení nepřekročí způsobilé náklady na jejich nákup.
Článek 33
Náklady na pracovníky
Účtovatelné jsou náklady na skutečné hodiny práce věnované výlučně projektu vědeckými pracovníky, doktorandy nebo techniky a náklady na práci manuálních pracovníků přímo zaměstnaných příjemcem. Jakékoliv další náklady na pracovníky, např. stipendia, vyžadují předchozí písemný souhlas Komise. Všechny účtované pracovní hodiny musí být zaznamenány a ověřeny.
Článek 34
Náklady na provoz
Náklady na provoz přímo spojené s realizací projektu jsou omezeny výlučně na náklady na:
a)
suroviny;
b)
spotřební materiály;
c)
energii;
d)
přepravu surovin, spotřebních materiálů, vybavení, výrobků, vstupních surovin nebo pohonných hmot;
e)
údržbu, opravy, obměnu nebo přestavbu stávajícího vybavení;
f)
IT a jiné zvláštní služby;
g)
pronájem vybavení;
h)
analýzy a testy;
i)
pořádání vyhrazených seminářů;
j)
osvědčení o finančních výkazech a o bankovní záruce;
k)
ochranu znalostí;
l)
pomoc třetích stran.
Článek 35
Nepřímé náklady
Všechny ostatní výdaje, jako režijní náklady, které mohou vzniknout v souvislosti s projektem a které nejsou konkrétně uvedeny ve výše uvedených kategoriích, včetně cestovného a diet, se zahrnou do pevné sazby ve výši 35 % způsobilých nákladů na pracovníky, jak je uvedeno v článku 33.
ODDÍL 5
Hodnocení a sledování výzkumných činností
Článek 36
Technické zprávy
Příjemce nebo příjemci vypracují pravidelné zprávy o výzkumných, pilotních a ukázkových projektech uvedených v článcích 14, 15 a 16. Takové zprávy slouží k popisu dosaženého technického pokroku.
Po dokončení projektu vypracuje příjemce nebo příjemci závěrečnou zprávu zahrnující hodnocení jeho využití a dopadu. Uvedenou zprávu zveřejní Komise v plném nebo zkráceném znění podle strategického významu projektu a případně po konzultaci s příslušnou poradní skupinou.
Komise může od příjemce nebo příjemců požadovat, aby poskytli závěrečné zprávy o doprovodných opatřeních uvedených v článku 17, jakož i o podpůrných a přípravných akcích uvedených v článku 18 a může rozhodnout o tom, že mají být zveřejněny.
Článek 37
Roční hodnocení
Komise provádí každoročně hodnocení činností v rámci výzkumného programu a pokroku dosaženého ve výzkumu a technologickém vývoji. Zpráva obsahující toto hodnocení bude předána výboru.
Komise může jmenovat nezávislé a vysoce kvalifikované odborníky, kteří jsou jí nápomocni při tomto ročním hodnocení.
Článek 38
Sledování a hodnocení výzkumného programu
1. Komise provádí sledování výzkumného programu, včetně hodnocení očekávaných přínosů. Zpráva o tomto sledování bude vydána koncem roku 2013 a potom každých sedm let. Zprávy jsou zpřístupněny veřejnosti prostřednictvím informační služby Společenství pro výzkum a vývoj (Cordis) nebo odpovídající internetové stránky.
2. Komise výzkumný program hodnotí po dokončení projektů financovaných během každého sedmiletého období. Také se hodnotí přínosy výzkumu a technologického vývoje pro společnost a dotyčná odvětví. Hodnotící zpráva se zveřejní.
3. Při provádění sledování a hodnocení uvedeného v odstavcích 1 a 2 jsou Komisi nápomocny skupiny vysoce kvalifikovaných odborníků jmenovaných Komisí.
Článek 39
Jmenování nezávislých a vysoce kvalifikovaných odborníků
Na jmenování nezávislých a vysoce kvalifikovaných odborníků uvedených v článku 18, čl. 28 odst. 2 a v článku 38 se analogicky použijí ustanovení uvedená v článcích 14 a 17 nařízení (ES) č. 1906/2006 (8).
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
Přezkum víceletých technických základních směrů
Víceleté technické základní směry stanovené v kapitole III se přezkoumají každých sedm let, přičemž první období končí dnem 31. prosince 2014. Za tímto účelem, a nejpozději v prvních šesti měsících posledního roku každého sedmiletého období, Komise znovu posoudí funkčnost a účinnost víceletých technických pokynů a popřípadě navrhne změny.
Komise může, považuje-li to za nezbytné, provést takové přezkoumání a předložit Radě návrhy na jakékoliv potřebné změny před uplynutím sedmiletého období.
Článek 41
Prováděcí opatření
Komise přijme postupem podle čl. 42 odst. 2 tato prováděcí opatření:
a)
schválení financování akcí, je-li odhadovaná částka příspěvku Společenství v rámci tohoto programu 0,6 milionu EUR nebo vyšší;
b)
vypracování pokynů pro sledování a hodnocení programu podle článku 38;
c)
změny kapitoly II oddílů 3 a 4;
d)
změny lhůty pro závěrku podle článku 25;
e)
sestavení vyhrazených nabídkových řízení.
Článek 42
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro uhlí a ocel.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí je dva měsíce.
Článek 43
Zrušení a přechodná opatření
Rozhodnutí 2003/78/ES se zrušuje. Rozhodnutí 2003/78/ES se však nadále použije do dne 31. prosince 2008 na financování akcí, které vyplývají z návrhů předložených do dne 15. září 2007.
Článek 44
Použitelnost
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 16. září 2007.
Článek 45
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Lucemburku dne 29. dubna 2008.