NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 393/2009
ze dne 11. května 2009
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozů některých svíček, svící a obdobných výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1130/2008 ze dne 14. listopadu 2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozů některých svíček, svící a obdobných výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých svíček, svící a obdobných výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
1.2 Následný postup
(2)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření, zúčastněným stranám se některé z nich k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise pokračovala ve zjišťování a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění.
(3)
Komise pokračovala ve svém šetření týkajícím se otázek zájmu Společenství a provedla další analýzu informací, které po uložení prozatímních antidumpingových opatření poskytli dovozci, maloobchodníci a obchodní sdružení.
(4)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky dotčených stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena. Za tímto účelem byly uskutečněny další inspekce v prostorách těchto společností:
dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení:
-
Koopman International BV, Amsterdam, Nizozemsko,
-
Salco Group PLC, Essex, Spojené království.
Inspekce byly uskutečněny rovněž v prostorách společností uvedených ve 31. bodě odůvodnění.
(5)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz některých svíček, svící a obdobných výrobků pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly vznést námitky ke sděleným informacím.
(6)
Připomíná se, že šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o trendy významné pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje za období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(7)
Některé zúčastněné strany namítaly, že volba roku 2007 jako období šetření byla chybná, protože analýzu újmy ovlivnily některé události, k nimž došlo v letech 2007 a 2008, např. změna vývozních subvencí a politiky práce ČLR a kolísání směnných kurzů.
(8)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by období šetření mělo odpovídat období bezprostředně předcházejícímu zahájení řízení. Připomíná se, že současné šetření bylo zahájeno dne 16. února 2008. Pokud jde o zkoumání trendů významných pro posouzení újmy, to zpravidla odpovídá třem nebo čtyřem letům před zahájením řízení a končí shodně s obdobím šetření dumpingu. Uvedené tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(9)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila procento uvedené ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které představuje podíl žadatelů na celkové výrobě Společenství.
(10)
Po přezkoumání tohoto tvrzení je třeba poznamenat, že údaj 60 % uvedený ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vyjadřuje celkovou podporu šetření, přičemž zahrnuje i žadatele a výrobce ve Společenství, kteří podpořili podnět a souhlasili se spoluprácí při šetření, a nikoli podíl na výrobě Společenství, který mají pouze žadatelé. To potvrzuje i 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Pokud jde o procento ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, správný údaj je „34 %“.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek byl předběžně definován jako některé svíčky, svíce a obdobné výrobky, kromě náhrobních svíčkových světel a jiných svíčkových světel pro venkovní použití, pocházející z ČLR a vyvážené do Společenství (dále jen „svíčky“ nebo „dotčený výrobek“).
(12)
Ačkoli se různé typy svíček mohou lišit velikostí, tvarem, barvou a dalšími rysy, např. vůní atd., mělo se pro účely uložení prozatímních opatření za to, že všechny typy svíček obsažené v definici dotčeného výrobku mají stejné základní chemické a technické vlastnosti a použití a jsou do značné míry vzájemně zaměnitelné.
(13)
Připomínky, které v uvedeném období učinily zúčastněné strany, neodůvodňovaly vynětí některých typů svíček z oblasti působnosti šetření, zejména vynětí takzvaných „ozdobných“ nebo „dekoračních“ svíček. Strany neučinily žádné podání, v němž by definovaly rozdíly, které by byly umožnily jasné rozlišení mezi různými typy svíček, které mají být zahrnuty do oblasti působnosti šetření, a těmi, které z ní mají být vyňaty. Šetření se navíc v rozporu s některými tvrzeními neukázalo na zjištění dumpingu a újmy u šetřených společností zařazených do vzorku s významnými rozdíly podle typů svíček. Vycházelo se tedy předběžně z toho, že všechny typy svíček, na které se vztahuje současné šetření, byly součástí stejného výrobku a šetření by se na ně mělo vztahovat.
(14)
Po uložení prozatímních opatření se opět tvrdilo, že vyvážející výrobci v ČLR vyrábějí ve velké míře ručně vyráběné nebo dekorační svíčky s dalším opracováním. Bylo opakováno, že jejich výroba je náročná na pracovní sílu a že výrobci ve Společenství je vyrábějí pouze v omezeném množství. Bylo rovněž znovu zdůrazňováno, že zákazníci vnímají dekorační svíčky jinak než klasické a standardní typy svíček. Tvrdilo se například, že na rozdíl od klasických svíček nejsou dekorační svíčky určeny k zapalování nebo k tomu, aby poskytovaly teplo, ale k tomu, aby co nejdéle sloužily jako dekorační předměty v nezměněném stavu.
(15)
Rovněž se tvrdilo, že rozlišit dekorační svíčky od dalších typů svíček, např. čajových svíček nebo kuželovitých svící, by bylo relativně snadné, vzhledem k tomu, že dekorační svíčky mají alespoň jeden z následujících rysů: i) jsou vícebarevné a mají několik vrstev; ii) mají zvláštní tvar; iii) mají vyřezávaný povrch s ozdobnými prvky a iv) mají další ozdoby z jiného materiálu než z vosku/parafínu.
(16)
Jiné zúčastněné strany prohlašovaly, že „narozeninové“ svíčky se ve Společenství nevyrábějí, ale vyrábějí se téměř výhradně v ČLR, a měly by být proto vyňaty z tohoto řízení.
(17)
Rovněž se uvádělo, že takzvané čajové svíčky mohou nahradit svíčky pro účely produkce světla, ale jiné typy svíček nemohou nahradit čajové svíčky pro účely produkce tepla. Proto tyto dva typy nejsou vzájemně zaměnitelné, jako tomu je v případě náhrobních svíčkových světel a jiných svíčkových světel pro venkovní použití, které nejsou dotčeným výrobkem, a jiných typů svíček včetně čajových svíček. Proto se tvrdilo, že čajové svíčky by měly být z tohoto řízení také vyloučeny.
(18)
Pokud jde o tvrzení týkající se dekoračních svíček, charakteristické rysy, které strany uváděly, jsou velmi obecné a neumožnily by jasně rozlišovat mezi typy svíček, které mají být zahrnuty do oblasti působnosti šetření, a těmi, které z ní mají být vyňaty a na něž se opatření vztahovat nemají. Mnoho standardních typů svíček má více než jednu barvu, mohou mít zvláštní tvar nebo jednu či více dalších ozdob, např. u příležitosti zvláštních oslav v průběhu roku. Informace, které poskytly strany a které byly shromážděny při šetření, zejména informace o typech výrobků a jim přiřazených kontrolních výrobních číslech, by navíc neumožnily vždy jasně rozlišit různé typy svíček na základě výše uvedených rysů. Za prvé je třeba poznamenat, že skutečnost, že některé typy výrobků výrobci ve Společenství údajně nevyrábějí, by automaticky nevedla k vynětí těchto typů z definice dotčeného výrobku. Za druhé nelze vyloučit, že některé typy svíček výrobci ve Společenství nevyrábějí kvůli dumpingu působícímu újmu. Pokud jde o takzvané narozeninové svíčky, dotčené strany neposkytly žádné důkazy o tom, že se ve Společenství tyto typy svíček nevyrábějí, ani neudaly důvody, proč by se takové svíčky ve Společenství nevyráběly. Navíc stejně jako v případě dekoračních svíček nebylo udáno jasné rozlišení mezi narozeninovými svíčkami a ostatními typy svíček, které by umožnily případně vyloučit tyto typy výrobků z šetření. Tyto připomínky platí též pro takzvané ručně vyráběné svíčky. Za zmínku stojí, že, jak je zmíněno ve 26. bodě odůvodnění, tvrzení, že ručně vyráběné svíčky se ve Společenství nevyrábějí, nebylo pravdivé.
(19)
Co se týče tvrzení o použití některých typů svíček, tj. pro produkci světla a/nebo tepla, připomíná se, že ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo zmíněno, že různé typy svíček jsou vzájemně zaměnitelné a že se svíčky ve velké míře používají pro účely dekorace interiéru, a ne pro hlavní účel produkce tepla. Strany neposkytly žádné informace, které by toto tvrzení vyvracely. Pokud jde o tvrzení ohledně náhrobních svíčkových světel a svíček pro venkovní použití, potvrdilo se, že tyto výrobky lze odlišit od ostatních typů svíček na základě technických a chemických kritérií uvedených v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Celkově se mělo za to, že tvrzení stran nebyla dostatečně specifická a nebyla podložena podpůrnými důkazy, které by doložily, že dotčený výrobek nebyl v prozatímním nařízení správně definován. Připomíná se, že všechny typy svíček, které jsou součástí dotčeného výrobku, mají stejné chemické a technické vlastnosti. V tomto případě bylo navíc zjištěno, že svíčky mají stejné nebo podobné použití a že jsou v mnoha případech zaměnitelné. Vyrábějí je výrobci svíček v ČLR a vyvážejí se stejnými prodejními cestami, a tvoří tedy stejný výrobek.
(21)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice dotčeného výrobku, potvrzuje se 15. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Některé strany napadly zjištění učiněná ve 28. bodě prozatímního nařízení, v němž se kritéria použitá na vymezení „obdobného výrobku“ zakládala zejména na technických a chemických vlastnostech a také na konečném použití a funkci výrobku. Další faktory, jako je tvar, vůně, barva nebo další rysy uváděné zúčastněnou stranou, nebyly relevantní z hlediska definice obdobného výrobku. Případné rozdíly, pokud jde o velikost, nemají žádný vliv na definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku, zejména protože by nebylo možné jasně rozlišit typy výrobků, které jsou stejným výrobkem, pokud jde o jejich hlavní základní technické a chemické vlastnosti, jejich konečné použití a to, jak je vnímají uživatelé.
(23)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že strany nezpochybnily skutečnost, že všechny typy svíček mají stejné chemické a technické vlastnosti nebo že všechny typy svíček jsou vyráběny ze stejných surovin, zejména z vosku, že je vyrábějí stejní výrobci a že jsou při vývozu prodávány stejnými prodejními cestami nebo podobným zákazníkům na trhu Společenství.
(24)
Hlavní argument dotčených stran vycházel ze skutečnosti, že typy svíček vyráběné v ČLR a vyvážené do Společenství, nejsou stejné jako typy vyráběné ve Společenství výrobci Společenství. Všechna tvrzení byla pečlivě prozkoumána, ale nepřinesla žádný nový podstatný prvek v porovnání s prohlášeními, která byla učiněna a řešena v prozatímní fázi.
(25)
Tvrzení ve 14. bodě odůvodnění týkající se definice dotčeného výrobku bylo učiněno rovněž v souvislosti s obdobným výrobkem. Byl uváděn argument, že vyvážející výrobci v ČLR vyrábějí ve značné míře ručně vyráběné dekorační svíčky nebo dekorační svíčky náročné na pracovní sílu, vyžadující další opracování, a několik různých tvarů, které výrobci ve Společenství nevyrábějí nebo je vyrábějí v omezeném množství. Tvrdilo se tudíž, že tyto typy svíček nejsou stejné jako ty, které vyrábějí výrobci ve Společenství.
(26)
Šetření ukázalo, že toto tvrzení není pravdivé. I když se výrobci zahrnutí do definice výrobního odvětví Společenství mohou soustředit na segment trhu, který tvoří standardní svíčky, z dostupných informací je zřejmé, že je ve Společenství velké množství výrobců, kteří vyrábějí dekorační svíčky, včetně ručně vyráběných svíček a svíček náročných na pracovní sílu, a to v některých členských státech, např. Estonsku, Francii, Německu, Řecku, Itálii, Polsku a Slovinsku.
(27)
S ohledem na tvrzení zúčastněných stran a na důkazy, které předložily, a na všechny další informace získané šetřením se má za to, že dotčený výrobek a svíčky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu a výrobci ve Společenství, které rovněž posloužilo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR, lze považovat za obdobné výrobky v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tyto výrobky mají v zásadě stejné základní technické a chemické vlastnosti a stejné nebo podobné základní použití.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku výrobců ve Společenství, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců ve Společenství, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se 31. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Individuální zjišťování
(29)
Jak se uvádí ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebylo v prozatímní fázi možné přijmout žádost jednoho vyvážejícího výrobce o individuální přezkoumání podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, neboť by bránilo včasnému dokončení šetření v příslušné fázi.
(30)
Za daných okolností se však považovalo z administrativního hlediska za možné vyhovět po uložení prozatímních opatření této jediné, podložené žádosti.
(31)
Proto se uskutečnila inspekce v prostorách této společnosti z ČLR:
-
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang.
Inspekce se navíc uskutečnily u těchto dovozců ve spojení ve Společenství:
-
Müller Fabryka Świec S.A, Grudziadz, Polsko,
-
Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Německo.
4. DUMPING
4.1 Použití článku 18 základního nařízení
(32)
Po poskytnutí prozatímních zjištění společnost, u níž byl uplatněn článek 18 základního nařízení, zjištění Komise napadla. V podstatě zopakovala svá tvrzení učiněná v prozatímní fázi, aniž by poskytla jakékoli podložené důkazy, které by odůvodňovaly změnu prozatímních závěrů.
(33)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 44. až 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Tržní zacházení
(34)
Po poskytnutí prozatímních zjištění pět čínských vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno tržní zacházení, prozatímní zjištění napadlo.
(35)
V případě vývozce, který nemohl prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, bylo uváděno, že kritérium 1 podle uvedeného ustanovení je splněno, neboť finanční příspěvky od státu pro malé a střední společnosti na výstavbu např. technologických středisek jsou poskytovány i v zemích s tržním hospodářstvím. Vývozce rovněž uváděl, že v jiném antidumpingovém případě subvence, které obdržela jiná společnost, nepřipravily tuto společnost o tržní zacházení.
(36)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba poznamenat, že orgány Společenství posuzují status tržního hospodářství na základě čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nikoli na základě obecného porovnání tržních podmínek společností, které působí v ČLR a společností v zemích s tržním hospodářstvím. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto. Pokud jde o druhé tvrzení, je třeba zdůraznit, že šetření každého antidumpingového případu probíhá odděleně a že závěry každého šetření vycházejí z kontextu a okolností daného případu. Povaha, četnost a ekonomické prostředí, v němž byly v tomto případě příspěvky státu poskytnuty, ukazuje, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nebylo splněno. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
(37)
Stejný vývozce prohlašoval, že pokud jde o kritérium 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, veškeré relevantní dokumenty, které byly předloženy, by prokázaly, že cena zaplacená za práva k užívání pozemků by byla výsledkem svobodného vyjednávání s místními orgány, a tudíž by se zakládala na tržních hodnotách.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že relevantní dokumenty, na nichž se zakládala nákupní cena práv k užívání pozemků, byly z roku 1997 a umožnily tomuto vývozci získat tato práva na dobu neurčitou za cenu stanovenou v roce 1997. Jelikož nezohlednil případný nárůst cen mezi rokem 1997 a datem skutečného převodu práv k užívání pozemků a při neexistenci jakékoli zprávy o odhadu nebo ocenění pozemků, nebyl tento vývozce schopen vysvětlit, na základě čeho byla stanovena převodní cena práv k užívání pozemků.
(39)
Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že tento vývozce nesplnil kritérium 1 ani kritérium 3 čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto je závěry dosažené v prozatímní fázi třeba potvrdit.
(40)
Jeden vývozce, který nesplnil kritérium 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tvrdil, že toto kritérium splnil, jelikož finanční příspěvky poskytnuté dvěma členům vedení by neměly být, oproti tomu, co bylo stanoveno v prozatímní fázi (viz 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení), posuzovány jako „půjčky“. Podle jeho tvrzení by tyto příspěvky měly být považovány za rezervní prostředky.
(41)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že fond rezerv je druhem účtu v rozvaze, který je vyhrazen pro dlouhodobé projekty kapitálových investic nebo případné rozsáhlé a předpokládané výdaje, které vzniknou v budoucnu. Poté, co jsou zaneseny do rozvahy, jsou tyto prostředky určeny pouze na projekty kapitálových výdajů, na které byly původně určeny, s vyloučením jakýchkoli nepředvídaných okolností.
(42)
Ze zápisu ze schůze správní rady je zřejmé, že toto nebylo záměrem. Příslušné záznamy byly navíc zaúčtovány v účtu rozvahy „jiné pohledávky“, který se normálně používá pro krátkodobé půjčky vlastníkovi a zaměstnancům a pro zálohy.
(43)
Proto lze závěrem konstatovat, že finanční prostředky poskytnuté dvěma jednotlivcům neměly sloužit jako kapitálové rezervy, ale jejich účelem bylo poskytnout peníze bez jakéhokoli náležitého právního základu, zejména bez smlouvy upravující data splátek nebo vzniklé úroky. Takovou transakci je každopádně nutno posuzovat jako finanční nástroj ve smyslu mezinárodního účetního standardu (IAS) 32. Poskytnutí informací o těchto transakcích navíc neproběhlo v souladu s IAS 24, jelikož ve finančních výkazech společnosti nebyla uvedena i) výše transakcí, ii) jejich podmínky, včetně toho, zda jsou zajištěny, a iii) povaha odměny poskytnuté při vypořádání a podrobnosti o jakýchkoli obdržených či poskytnutých zárukách.
(44)
Z výše uvedeného lze vyvodit závěr, že tento vývozce nesplnil kritérium 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto se potvrzují závěry dosažené v prozatímní fázi.
(45)
Druhý vývozce, který nesplnil požadavky kritéria 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nezpochybnil skutečnost, že jsou v jeho účetnictví chyby, ale měl za to, že některé z nich jsou méně závažné a některé další, k nimž došlo v předchozích letech, neměly vliv na jasnost účetnictví společnosti.
(46)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že chyby byly zjištěny v namátkou vybraných účetních dokumentech a auditoři se o nich ve zprávě o auditu nezmiňovali, což vzbuzuje vážné pochybnosti o tom, zda byl audit celého účetnictví proveden v souladu s IAS. Chybné účtování stálých aktiv v předchozích letech navíc dále zkresluje strukturu nákladů společnosti a nemůže být považováno za vyhovující IAS 1 a 38.
(47)
Závěr učiněný v prozatímní fázi o tom, že tento vyvážející výrobce nesplňuje kritérium 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se tudíž potvrzuje.
(48)
Spolupracující vývozce, jemuž nebylo přiznáno tržní zacházení, jelikož nebyl schopen prokázat, že splňuje kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, poskytl písemné potvrzení vydané místními orgány v ČLR, které podle tohoto dovozce dokazuje, že daná společnost nepodléhá při svých nákupních a prodejních aktivitách žádným omezením.
(49)
Jelikož je však příslušné potvrzení v rozporu se stanovami tohoto konkrétního vyvážejícího výrobce a předložené důkazy již nebylo možné ověřit, muselo být tržní zacházení odmítnuto také v konečné fázi.
(50)
Spolupracující vývozce, u nějž bylo stanoveno, že nesplňuje kritéria 1 až 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, ohledně kritéria 1 podle uvedeného ustanovení prohlásil, že omezení týkající se nákupu a prodeje v jeho stanovách společnost ve skutečnosti nedodržuje. Pokud jde o kritérium 2 podle uvedeného ustanovení, uvedená zjištění nezpochybnil, ale prohlásil, že účetní chyby společnosti byly způsobeny chybnými postupy jejích účetních a/nebo instrukcemi místních finančních úřadů. Pokud jde o kritérium 3 podle uvedeného ustanovení, ačkoli společnost poskytla jisté vysvětlení ohledně slevy od státu, která byla považována za nesprávné hodnocení práv k užívání pozemků, neposkytla žádné důkazy o tom, že splňuje podmínky pro tuto slevu.
(51)
Pokud jde o kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, je třeba poznamenat, že čínský zákon o obchodních společnostech stanoví, že stanovy společnosti jsou závazné pro společnost, akcionáře, ředitele, vedoucí oddělení a vyšší vedení, a proto byly připomínky společnosti zamítnuty. Pokud jde o kritéria 2 a 3 podle uvedeného ustanovení, připomínky společnosti by navíc nemohly odůvodnit změnu příslušných prozatímních zjištění. Proto se potvrzuje 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Pokud jde o 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení, konstatuje se, že analýza informací získaných po poskytnutí zjištění týkajících se statusu tržního hospodářství neopravňuje k žádným změnám, pokud jde o stanovení, kterým společnostem bude přiznáno tržní zacházení.
(53)
Společnost, jíž bylo umožněno individuální přezkoumání, prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a mohlo jí být proto přiznáno tržní zacházení.
4.3 Individuální zacházení
(54)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že praktiky odporující pravidlům hospodářské soutěže a zásahy státu budou motivovat k obcházení opatření, a proto by žádnému čínskému výrobci nemělo být přiznáno individuální zacházení.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že tato strana neposkytla, pokud jde o toto tvrzení, žádné podložené důkazy. S cílem snížit riziko obcházení v důsledku významného rozdílu mezi celními sazbami na minimum se však má za to, že je v tomto případě nutné v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel přijmout zvláštní opatření (viz 149. a 150. bod odůvodnění níže).
(56)
Vzhledem k tomu, že k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 58. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Běžná hodnota
4.4.1 Spolupracující vývozci, jimž bylo přiznáno tržní zacházení
(57)
U společnosti v ČLR, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, bylo zjištěno, že neuskutečnila žádný prodej na domácím trhu. Proto byla běžná hodnota pro tuto společnost určena v souladu s čl. 2 odst. 3 na základě stejného postupu pro spolupracující vývozce, kteří neměli reprezentativní prodej na domácím trhu, jak je popsáno v 67. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(58)
Vzhledem k tomu, že k běžné hodnotě pro vývozce, jimž bylo přiznáno tržní zacházení, nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 61. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, a srovnatelná země
(59)
Některé strany napadly volbu výrobního odvětví společenství jako srovnatelné země, hlavně kvůli skutečnosti, že existují rozdíly na trzích práce a tedy i rozdíly v nákladech práce. Jak je podrobně vysvětleno v 70. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo vynaloženo značné úsilí ke získání spolupráce některé ze srovnatelných zemí. Vzhledem k nulové spolupráci se mělo za to, že by pro stanovení běžné hodnoty v zemi s tržní ekonomikou mohly být použity dostupné údaje pro výrobní odvětví Společenství. Argument týkající se rozdílů na trzích práce není v souvislosti s údaji ve srovnatelné zemi relevantní. Navíc tyto strany učinily své argumenty a poznámky, aniž by je jakkoli zdůvodnily nebo předložily jakékoli konkrétní alternativní návrhy, pokud jde o volbu srovnatelné země. Na tyto připomínky tedy nemohl být brán zřetel a je tak možné potvrdit prozatímní zjištění.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, 70. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5 Vývozní cena
(61)
Jelikož se prodej společnosti, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, na vývoz do Společenství uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní prodejní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek znovu prodán prvním nezávislým zákazníkům ve Společenství.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní ceny, které by změnily prozatímní zjištění, 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.6 Srovnání
(63)
U společnosti v ČLR, jíž bylo přiznáno individuální přezkoumání a následně i tržní zacházení, byly úpravy popsané v 81. až 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(64)
Jeden vyvážející výrobce požádal o úpravu své vývozní ceny o měnový přepočet podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tuto úpravu vyčíslil jako čisté ztráty z převodu (rozdíl mezi ziskem a ztrátou z převodů) vzniklé při jeho prodeji dotčeného výrobku na vývoz do Společenství v průběhu období šetření. Jelikož však tento vývozce nedoložil, že během období šetření docházelo k trvalému kolísání směnného kurzu, nemohl být na toto tvrzení brán zřetel.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se 79. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7 Dumpingová rozpětí
(66)
Po poskytnutí prozatímních zjištění tvrdili někteří vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, že podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení by jejich dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na základě všech jejich vývozních transakcí.
(67)
Vzhledem k těmto připomínkám a s cílem zajistit, aby běžná hodnota mohla být stanovena pro převážnou většinu typů vyvážených z ČLR, zejména vzhledem k tomu, že byly použity údaje ze srovnatelné země, bylo považováno za vhodné upravit odpovídajícím způsobem kritéria použitá za účelem rozlišení různých typů výrobků. Výpočty týkající se dumpingu byly tudíž revidovány na základě upravených kritérií.
(68)
Jednomu vyvážejícímu vývozci byla přiznána dodatečná úprava o fyzické vlastnosti na základě tržní hodnoty rozdílu mezi surovinami, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(69)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl poté u společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, vážený průměr běžné hodnoty porovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen výše.
(70)
Na základě toho jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením následující:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
47,7 %
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
13,8 %
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
48,4 %
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0 %
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0 %
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
14,0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.
0 %
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
18,8 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
31,8 %
(71)
Vzhledem ke změněným dumpingovým rozpětím společností zařazených do vzorku byl vážený průměr dumpingového rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku přepočítán v souladu s metodikou popsanou v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jak je uvedeno výše, byl stanoven na 31,8 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
(72)
Základ pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí byl stanoven v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž po zohlednění revidovaných výpočtů v souladu s vysvětlením uvedeným v 67. bodě odůvodnění toto dumpingové rozpětí kleslo z 66,1 % na 62,9 %.
(73)
Jedna strana zpochybnila právní východisko, na jehož základě bylo nespolupracujícím vývozcům přiděleno vyšší dumpingové rozpětí než vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku. V tomto ohledu je třeba ozřejmit, že podle ustanovení článku 18 základního nařízení byla použita metodika popsaná v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která je založena na dostupných údajích.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
5. ÚJMA
5.1 Výroba ve Společenství
(75)
Vzhledem k tomu, že ohledně výroby ve Společenství nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 90. a 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(76)
Vzhledem k tomu, že co se týče vymezení výrobního odvětví Společenství, nebyly vzneseny žádné připomínky, které by byly změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Spotřeba ve Společenství
Tabulka
Spotřeba ve Společenství
2004
2005
2006
Období šetření
Tuny
511 103
545 757
519 801
577 332
Index
100
107
102
113
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(77)
Vzhledem k tomu, že co se týče spotřeby ve Společenství, tak jak je uvedená v tabulce výše, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 93. a 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Dovoz do Společenství z ČLR
5.4.1 Objem a cena dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu
(78)
Následující tabulka ukazuje celkový objem dovozů na trh Společenství uskutečněných čínskými vyvážejícími výrobci v posuzovaném období.
Tabulka
Celkový dovoz z ČLR
2004
2005
2006
Období šetření
Dovoz (v tunách)
147 530
177 662
168 986
199 112
Index
100
120
115
135
Cena (€/tuna)
1 486
1 518
1 678
1 599
Index
100
102
113
108
Podíl na trhu
28,9 %
32,6 %
32,5 %
34,5 %
Index
100
113
112
119
Zdroj: Eurostat.
(79)
Jak se uvádí v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud se za účelem stanovení dumpingu provádí výběr vzorků, je obvyklou praxi Komise přezkoumat po výběru, existují-li důkazy o tom, zda se všechny společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, skutečně dopouštěly dumpingu svých výrobků na trhu Společenství v posuzovaném období, či nikoli.
(80)
Vzhledem ke konečným zjištěním týkajícím se dumpingu a vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno u dvou dalších společností, že se nedopouštějí dumpingu svých výrobků na trhu Společenství, bylo nutné znovu posoudit celkový objem a cenu dumpingových dovozů. Za tímto účelem byly znovu prošetřeny vývozní ceny účtované spolupracujícími vyvážejícími vývozci nezařazenými do vzorku a vývozní ceny nespolupracujících vývozců, a to na základě údajů Eurostatu, odpovědí na dotazník od vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a odpovědí ve formulářích pro výběr vzorků poskytnutých všemi spolupracujícími společnostmi v ČLR.
(81)
Podle metodiky použité v prozatímní fázi se mělo za to, že přičtením váženého průměru dumpingového rozpětí zjištěného podle vyvážejících výrobců zařazených do vzorku k průměru vývozních cen stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu, by byla stanovena úroveň nedumpingových vývozních cen. Vývozní ceny stanovené pro vyvážející výrobce nezařazené do vzorku byly následně porovnány s nedumpingovými vývozními cenami.
(82)
Toto cenové srovnání ukázalo, že jak i) spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tak ii) vyvážející výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, měli průměrné vývozní ceny pohybující se ve všech případech pod průměrnými nedumpingovými cenami stanovenými pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. To bylo dostatečnou známkou toho, že dovozy ze všech společností, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. jak těch, které spolupracovaly, tak těch, které nespolupracovaly, lze pokládat za dumpingové.
(83)
Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že se tři vyvážející výrobci v ČLR, z nichž dva byli zařazeni do vzorku a jednomu bylo přiznáno individuální přezkoumání, nedopouštějí dumpingu svých výrobků na trhu Společenství. Proto by jejich vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu na trhu Společenství.
(84)
Následující tabulka souhrnně uvádí všechny dovozy svíček pocházejících z ČLR na trhu Společenství v posuzovaném období, u nichž byl zjištěn dumping či které byly pokládány za dumpingové.
Tabulka
Dumpingové dovozy z ČLR
2004
2005
2006
Období šetření
Dovoz (v tunách)
137 754
159 979
152 803
181 043
Index
100
116
111
131
Cena (€/tuna)
1 420
1 470
1 610
1 560
Index
100
104
113
110
Podíl na trhu
27,0 %
29,3 %
29,4 %
31,4 %
Index
100
109
109
116
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(85)
Dumpingový dovoz z ČLR celkově významně vzrostl, ze 137 754 tun v roce 2004 na 181 043 tun v období šetření, tj. o 31 % neboli o více než 43 000 tun během posuzovaného období. Zvýšení odpovídajícího podílu na trhu (+4,4 procentních bodů) bylo méně zřetelné z důvodu nárůstu spotřeby ve Společenství. Podíl dumpingového dovozu na trhu navíc navzdory obecnému útlumu spotřeby v letech 2005-2006 neklesl.
(86)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z ČLR vykázaly v posuzovaném období 10 % nárůst, byly zde však silné známky toho, že v období šetření byly tyto dovozy uskutečňovány za výrazně dumpingové ceny, v průměru činilo dumpingové rozpětí více než 40 %. Průměrná cena dumpingových dovozů se mezi rokem 2006 a obdobím šetření snížila o více než 3 % a, jak je vysvětleno níže, představovala v uvedeném období cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství.
(87)
Celkově zůstávají platnými zjištění uvedená v 97. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a je možné je potvrdit.
5.4.2 Cenové podbízení
(88)
Potvrzuje se metodika pro stanovení cenového podbízení popsaná ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po provedení inspekcí v prostorách dovozců, kteří nejsou ve spojení, následujícím po uložení prozatímních opatření, však byly úpravy týkající se nákladů po dovozu revidovány s ohledem na ověřené údaje získané od těchto dovozců.
(89)
Po poskytnutí prozatímních zjištění bylo několika vývozcům přiznáno individuální zacházení, zatímco výrobní odvětví Společenství zpochybnilo nízkou úroveň porovnatelnosti při srovnávání cen. Stejně jako v případě výpočtů v souvislosti s dumpingem požádaly strany o zvýšení úrovně porovnatelnosti. V důsledku toho bylo považováno za vhodné použít pro zvýšení porovnatelnosti stejná kritéria jako při výpočtech týkajících se dumpingu, popsaná v 67. bodě odůvodnění. Výpočty týkající se podbízení byly proto odpovídajícím způsobem revidovány.
(90)
Některé strany navíc uvedly, že při jejich prozatímních výpočtech došlo k věcným chybám. V oprávněných případech byly tyto chyby opraveny.
(91)
Na základě výše uvedeného zjištěné průměrné rozpětí cenového podbízení v období šetření, vyjádřené jako procento váženého průměru cen výrobního odvětví Společenství ze závodu, činilo 15,7 %.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(92)
Jak bylo uvedeno ve 130. až 134 bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(93)
Prozatímní analýza ukázala, že se výkonnost výrobního odvětví Společenství zlepšila, pokud jde o některé ukazatele objemu, ale že se v posuzovaném období významně zhoršily všechny ukazatele spojené s finanční situací výrobního odvětví Společenství. Bez ohledu na schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál na investice se návratnost investic v období šetření propadla do záporných čísel a peněžní tok se během posuzovaného období významně snížil. Průměrné prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 9 % a v období šetření byly zaznamenány ztráty. Navíc se v posuzovaném období u výrobního odvětví Společenství negativně vyvíjely i další ukazatele újmy a výrobní odvětví Společenství nemohlo využít 13 % nárůstu trhu, neboť bylo schopno zvýšit objem svých prodejů pouze o 3 %.
(94)
Pokud jde o zásoby výrobního odvětví Společenství, jedna zúčastněná strana prohlásila, že zvýšená úroveň zásob na konci roku a zjištěná újma byly důsledkem nadvýroby, která byla údajně také důvodem pro podání podnětu ze strany výrobního odvětví Společenství.
(95)
Jak se uvádí ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli se zásoby během období šetření co do absolutních hodnot zvýšily, procentuálně byly relativně stabilní a činily přibližně 25 % objemu výroby výrobního odvětví Společenství. Zásoby navíc nebyly v analýze, která vedla k závěru, že je výrobnímu odvětví Společenství působena podstatná újma, považovány za významný činitel této újmy. Tato strana navíc neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy a nevznesla žádné připomínky ke skutečnostem a úvahám, které vedly k závěru, že je výrobnímu odvětví Společenství působena podstatná újma, jak je popsáno ve 130. až 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě výše uvedeného bylo příslušné tvrzení odmítnuto.
(96)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 109. až 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(97)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí ve 130. až 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1 Dopad dumpingových dovozů
(98)
V návaznosti na zjištění, že další dva vyvážející výrobci v ČLR se nedopouštěli dumpingu svých výrobků na trhu Společenství, se přezkoumávalo, zda stále platí zjištění a závěry popsané ve 136. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(99)
Přezkoumání potvrdilo, že svíčky vyvážené z ČLR na trh Společenství byly v období šetření prodávány za výrazně dumpingové ceny. Jak se uvádí v 71. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají dotčený výrobek s průměrným dumpingovým rozpětím 31,8 %. Potvrzuje se zjištění, že přibližně 55 % čínských vývozců při šetření nespolupracovalo. Jak bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění, šetření zjistilo dostatečné známky toho, že se tito vyvážející výrobci rovněž dopouštěli dumpingu svých výrobků na trhu Společenství.
(100)
Objem dumpingového dovozu na trhu Společenství se během posuzovaného období zvýšil o 31 %. Tento zvýšený dovoz se uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny, které v období šetření představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství o 15,7 %. Stejně tak se zvýšil i tržní podíl vyvážejících výrobců, u jejichž dovozů byl zjištěn dumping nebo jejichž dovozy byly za dumpingové považovány, a to z 27 % přibližně na 31,4 %, což představuje v posuzovaném období nárůst o 4,4 procentního bodu.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nemění skutečnost, že se další dva vyvážející výrobci nedopouštěli dumpingu svého výrobku na trhu Společenství, analýzu provedenou ve 136. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Potvrzuje se proto, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství.
6.2 Vliv dalších činitelů
(103)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, pokud jde o vývoj poptávky na trhu Společenství, dovoz svíček uskutečněný výrobním odvětvím Společenství, dovoz z dalších třetích zemí nebo výkonnost dalších výrobců svíček ve Společenství, potvrzuje se 143. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.1 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
(104)
Jedna strana namítala, že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvýšit svůj prodej v návaznosti na růst trhu Společenství vzhledem ke skutečnosti, že během období šetření zvýšilo svůj vývozní prodej.
(105)
Na základě údajů od Eurostatu a odpovědí na dotazníky od výrobců ve Společenství zařazených do vzorku vzrostl celkový vývoz svíček mimo Společenství uskutečněný výrobci Společenství mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 10 % neboli asi o 5 000 tun. Prozatímní závěr byl, že tyto relativně dobré výsledky vývozu měly pro výrobní odvětví Společenství v období šetření zvláště příznivé účinky.
(106)
Aby bylo možné uvedené tvrzení plně prošetřit, je třeba vzít v úvahu úroveň zásob výrobního odvětví Společenství, jeho výrobní kapacitu a míru jejího využití. Jak se uvádí ve 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovala úroveň zásob dostupných pro výrobní odvětví Společenství v průměru asi 25 % výroby a v období šetření činila 56 000 tun. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se zásoby dokonce zvýšily asi o 2 400 tun. Navíc, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období stále rostla a míra využití výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství činila v období šetření 76 %, zatímco v roce 2005 činila 82 %. Výrobní odvětví Společenství tedy mohlo vyrobit více výrobků a prodat je na trhu Společenství.
(107)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se odmítá tvrzení, že skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvýšit svůj prodej v návaznosti na růst trhu, by mohl vysvětlit nárůst vývozního prodeje výrobního Společenství. Závěr uvedený ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k podstatné újmě, se tudíž potvrzuje.
6.2.2 Dovoz svíček uskutečněný výrobním odvětvím Společenství a přesun výroby výrobního odvětví Společenství
(108)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dovozu svíček uskutečněného výrobním odvětvím Společenství a přesunu výroby výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 154. až 160. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3 Dopad existence kartelu mezi evropskými výrobci parafínového vosku
(109)
Jedna strana zopakovala své obavy týkající se existence kartelu mezi některými výrobci parafínového vosku ve Společenství, již na základě svého šetření zahájeného počátkem roku 2005 konstatovalo generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Neuvedla však žádné nové prvky, které by zpochybnily prozatímní závěr o tom, že uvedený kartel neměl žádný dopad na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(110)
Připomíná se, že na základě dostupných informací bylo zjištěno, že pokud měl tento kartel vůbec nějaký dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství v období šetření, tj. v roce 2007, byl tento dopad zanedbatelný. Ačkoli cenové úrovně parafínového vosku ve Společenství během období šetření rostly, bylo zjištěno, že v případech, kdy výrobci Společenství nakupovali shodné typy parafínu od členů kartelu nebo od jiných dodavatelů, nebyly žádné podstatné cenové rozdíly. Navíc bylo zjištěno, že se nákupní ceny výrobců Společenství shodovaly s cenami zjištěnými u spolupracujících výrobců v ČLR. A konečně v období šetření nebyly shledány žádné rozdíly, které by ukazovaly na to, že dohody o cenách uzavřené v letech 2004-2005 jsou nadále účinné.
(111)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ani nebyla učiněna žádná nová zjištění, potvrzuje se 161. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.4 Závěr o příčinných souvislostech
(112)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 170. až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1 Výrobní odvětví Společenství
(113)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 175. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Dopad na maloobchodníky a dovozce
(114)
Jak bylo uvedeno ve 179. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze šesti odpovědí, které přišly na celkem 32 dotazníků rozeslaných za účelem posouzení možného dopadu navrhovaných opatření na činnost maloobchodníků a dovozců, byly pouze dvě odpovědi, které bylo možné považovat za relevantní pro účely analýzy zájmu Společenství. Tyto dvě odpovědi přišly od dovozců svíček.
(115)
Připomíná se, že trh Společenství se skládá z velkých maloobchodních společností, kteří převážně dovážejí svíčky přímo z ČLR a následně je znovu prodávají spotřebitelům, a z dovozců, kteří převážně prodávají dalším zprostředkovatelům v distribučním řetězci, hlavně maloobchodníkům nebo velkoobchodníkům, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli. Analýza trhu Společenství ukázala, že v distribučním řetězci je spotřebitelská cena obvykle stanovována velkými maloobchodními prodejci. To však v kontextu šetření neposkytlo žádné smysluplné informace, které by umožnily odpovídajícím způsobem posoudit pravděpodobný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost.
(116)
Některé strany uváděly, že ve Společenství existují dva oddělené maloobchodní trhy se svíčkami a že výrobci ve Společenství převážně zásobují trh s kvalitnějšími výrobky, zatímco trh s méně kvalitními výrobky je zásobován svíčkami dováženými z ČLR. Namítali, že uložení antidumpingových cel by vedlo k zániku druhého zmíněného trhu, neboť by prodejci raději přistoupili ke stažení svíček ze svého sortimentu.
(117)
Za prvé je třeba poznamenat, že zjištění šetření nehovoří pro výše uvedené tvrzení, že ve Společenství existují dva oddělené maloobchodní trhy nebo pro to, že by tento aspekt mohl být relevantním činitelem, na nějž by měl být brán zřetel při analýze otázek týkajících se zájmu Společenství. Za druhé, i kdyby existoval trh s méně kvalitními výrobky, v protikladu k tvrzení těchto stran se má za to, že i po uložení antidumpingových opatření by maloobchodníci stále měli možnost nakupovat alespoň část svíček, aniž by se na ně antidumpingová opatření vztahovala. Skutečně, na jednu stranu jsou na trhu Společenství různé zdroje dodávek a na druhou stranu se na některé čínské vyvážející výrobce buď nevztahují antidumpingová cla, nebo se na ně vztahují antidumpingová cla na takové úrovni a v takové formě, které pravděpodobně umožní, že dovozy z ČLR budou stále konkurenceschopné, i když za ceny, které nebudou působit újmu. A konečně vzhledem k úrovni marží, kterých podle dostupných informací dosáhli maloobchodníci prodávající dotčený výrobek, se uvedené tvrzení nejevilo jako opodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(118)
Po poskytnutí prozatímních zjištění někteří velcí maloobchodní prodejci a také některé další strany napadly metodiku použitou při odhadu hrubých ziskových rozpětí maloobchodníků z prodeje dotčeného výrobku, a tedy i závěr dosažený ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o tom, že vzhledem k vysokým hrubým ziskovým rozpětím by byl dopad antidumpingových opatření omezený, ne-li nulový.
(119)
Po přezkoumání tohoto tvrzení je třeba poznamenat, že by znění příslušného bodu odůvodnění prozatímního nařízení mělo být změněno. Místo „hrubého ziskového rozpětí“ v první větě 185. bodu odůvodnění prozatímního nařízení by mělo být ve skutečnosti „marže“. Tato změna znění bodu odůvodnění však nemění závěry týkající se možného dopadu opatření na maloobchodníky. Výsledek výpočtů provedených v prozatímním nařízení zůstává platný.
(120)
Uvedené strany navíc svá tvrzení nepodložily, ani nepřišly s žádnými důkazy, které by umožnily určit přesnější ziskové rozpětí za účelem vyvození konečných závěrů o zájmu Společenství. Tyto strany navíc nenavrhly žádnou alternativní metodu pro posouzení dopadu cel na maloobchodníky. Na základě výše uvedeného se výpočty provedené ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
(121)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 183. až 187. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(122)
Pokud jde o dopad opatření na dovozce, kteří, jak je vysvětleno ve 115. bodě odůvodnění výše, dodávají zboží hlavně maloobchodníkům a velkoobchodníkům se svíčkami dovezenými mimo jiné z ČLR, šetření ukázalo, že svíčky jsou často nakupovány nebo dováženy a následně baleny s různými dalšími souvisejícími předměty, jako jsou skleněné a keramické svícny. Šetření ukázalo, že svíčky mohou být prodávány rovněž za relativně nízké ceny za účelem stimulace prodeje dalších výrobků souvisejících se svíčkami, z nichž má prodejce větší zisk. Za těchto okolností se posouzení dopadu opatření na činnosti související pouze se svíčkami ukázalo jako obtížné.
(123)
Na základě ověřených údajů týkajících se dvou spolupracujících dovozců však bylo zjištěno, že celková hrubá zisková rozpětí těchto společností výhradně u dotčeného výrobku nebyla nízká (značně převyšovala 25 %). Ziskové rozpětí u kategorie výrobků zahrnující všechny výrobky související se svíčkami by bylo ještě vyšší. Navíc se má za to, že jakékoli zvýšení cen, nebo alespoň část případného zvýšení cen spojeného s uložením antidumpingových opatření na svíčky, by mohlo být pravděpodobně přeneseno na distribuční řetězec. Mělo se tudíž za to, že jakýkoli dopad antidumpingových opatření na celkovou činnost spojenou se svíčkami pravděpodobně nebude významný.
(124)
Další analýza údajů, které předložili dovozci, potvrdila, že dotčený výrobek představuje v průměru pouze 3,4 % jejich celkového obratu. U jednoho ze dvou uvedených dovozců byl tento podíl o něco vyšší, a proto nelze vyloučit, že by uložení opatření mohlo mít na tohoto dovozce nepříznivý dopad. Vzhledem ke všem zájmům, které jsou v tomto případě ve hře, se však usoudilo, že dopad antidumpingových opatření na celkovou obchodní činnost dovozců nelze v průměru považovat za významný.
(125)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje závěr uvedený ve 182. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Dopad na spotřebitele
(126)
Tvrzení uvedené ve 116. bodě odůvodnění o tom, že existují dva oddělené maloobchodní trhy a že by v důsledku antidumpingových opatření trh s méně kvalitními výrobky mohl zaniknout, se týkalo rovněž dopadu na spotřebitele, neboť spotřebitelský výběr méně kvalitních svíček by byl omezen.
(127)
Toto tvrzení však není podložené. Mělo se za to, že vzhledem ke struktuře maloobchodního trhu, ziskovým rozpětím dosahovaným maloobchodníky a úrovni a formě antidumpingových cel se dá rozumně očekávat, že by nemělo existovat žádné riziko zániku trhu s méně kvalitními výrobky, neboť dovozci a maloobchodníci by měli být schopni clo absorbovat, aniž by ho přenesli na zákazníky.
(128)
Připomíná se rovněž, že, jak se uvádí ve 131. bodě odůvodnění, účelem antidumpingových opatření je znovu nastolit účinné obchodní podmínky na trhu Společenství ku prospěchu všech zúčastněných, včetně spotřebitelů. Výše uvedené skutečnosti a úvahy a všechny dostupné informace týkající se tohoto případu nenasvědčují žádnému významnému dopadu na spotřebitele.
(129)
Vzhledem k tomu, že uložení prozatímních antidumpingových cel nevyvolalo žádnou odezvu ze strany spotřebitelských sdružení, potvrzuje se závěr dosažený ve 191. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o tom, že antidumpingová opatření by neměla mít žádný významný dopad na spotřebitele.
7.4 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(130)
Jedna strana uváděla, že na základě čísel uvedených v prozatímním nařízení by samotná výroba ve Společenství nestačila k pokrytí poptávky po svíčkách ve Společenství. K pokrytí poptávky Společenství by tedy byly zapotřebí svíčky dovezené z ČLR a opatření by údajně zabránila tomu, aby se tyto svíčky dostaly na trh.
(131)
I když celková výroba Společenství možná není dostatečná, aby pokryla poptávku po svíčkách na trhu Společenství, připomíná se, že se svíčky dovážejí též z dalších třetích zemí a že na některé vyvážející výrobce v ČLR se opatření nevztahují, a rovněž je třeba zdůraznit, že cílem uložení antidumpingových opatření je znovunastolení účinných obchodních podmínek, a nikoli uzavření trhu vůči dovozu. Dodávky svíček na trh od všech subjektů v současné době přítomných na trhu Společenství by tudíž pokračovaly a měly by být dostačující k pokrytí poptávky na trhu, kde byly odstraněny nepříznivé účinky dumpingu působícího újmu. Uvedené tvrzení se tudíž považuje za nepodložené.
(132)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 194. a 195. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.5 Závěr, pokud jde o zájem Společenství
(133)
Na základě výše uvedeného je závěr ten, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Vzhledem k dosaženým závěrům týkajícím se dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(135)
Jelikož nebyly po poskytnutí předběžných zjištění vzneseny žádné připomínky, byla ke stanovení újmu nepůsobících cen použita stejná metodika, jako je metodika popsaná ve 199. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Avšak revize popsané v 89. a 90. bodě odůvodnění byly uplatněny i při výpočtu rozpětí újmy, která byla odpovídajícím způsobem upravena.
8.2 Forma a úroveň cel
(136)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovými dovozy a aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.
(137)
Vzhledem k připomínkám ze strany některých zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních zjištění a vzhledem k úpravám popsaným v tomto nařízení byla některá rozpětí pozměněna.
(138)
Míra dumpingu a újmy byla stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí pro odstranění újmy
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
47,7 %
28,3 %
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
13,8 %
11,7 %
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
48,4 %
25,9 %
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0 %
nebylo stanoveno
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0 %
nebylo stanoveno
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
14,0 %
0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.
0 %
nebylo stanoveno
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
18,8 %
0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
31,8 %
25,5 %
Všechny ostatní společnosti
62,9 %
37,1 %
(139)
Jak se uvádí ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzhledem ke skutečnosti, že se svíčky velmi často dovážejí v sadách spolu se stojany, svícny nebo jinými předměty, bylo považováno za vhodné stanovit cla jako pevné částky na základě objemu hořlavého materiálu svíčky včetně knotu.
(140)
Některé strany tvrdily, že by opatření měla být založena na valorických clech, jelikož forma opatření vycházející z hmotnosti hořlavého materiálu svíček by byla pro dovozce zatěžující a vedla by ke značnému zmatku na trhu a k jeho narušení.
(141)
V tomto ohledu se připomíná, že sady obsahující svíčky byly při dovozu klasifikovány jako svíčky. To znamená, že případné valorické clo by bylo uplatňováno na celou hodnotu sady. Z tohoto důvodu bylo považováno za vhodnější stanovit cla jako pevné částky na základě obsahu hořlavého materiálu svíček s cílem zamezit tomu, aby antidumpingová cla dopadala i na dovážené zboží, které je v současnosti klasifikováno jako svíčky, ale v němž může svíčka činit pouze zlomek hmotnosti nebo ceny dováženého výrobku, což by nebylo v pořádku. Z tohoto důvodu nebyl tento požadavek přijat.
(142)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(143)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(144)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno stanovení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly vznést námitky ke sděleným informacím. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(145)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi jakýmikoli novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že na jakékoli nové vývozce se bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, neboť noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že uvedené ustanovení neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
8.3 Závazky
(146)
Poté, co byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel, nabídl jeden vyvážející výrobce z ČLR, který nebyl zařazen do vzorku, cenový závazek podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(147)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčený výrobek je charakteristický stovkami svých různých typů s odlišnými vlastnostmi a značnými rozdíly v cenách. Uvedený vyvážející výrobce navrhl pouze jednu minimální dovozní cenu pro všechny výrobky, a to na úrovni, která by nezaručila odstranění dumpingu působícího újmu u všech výrobků. Navíc se rovněž konstatuje, že vysoký počet typů výrobku doslova znemožňuje stanovení rozumných minimálních cen pro každý typ výrobku, které by mohla Komise řádně monitorovat, i kdyby byl uvedený vyvážející výrobce nabídl odlišnou minimální dovozní cenu pro každý z nich. Za těchto okolností byl vyvozen závěr, že nabídku závazku je nutné odmítnout kvůli její nepraktičnosti.
8.4 Konečný výběr prozatímních cel a zvláštní monitorování
(148)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Pokud jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, s konečnou platností se vyberou pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel.
(149)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu významného rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(150)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(151)
Na základě připomínek a relevantních informací od dotčených společností, bylo považováno za nutné provést určité opravy v názvech společností uvedených v příloze prozatímního nařízení. V souladu s tím byly tyto změny zaneseny do seznamu společností uvedených v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu svíček, svící a obdobných výrobků, kromě náhrobních svíčkových světel a jiných svíčkových světel pro venkovní použití, kódů KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 a ex 3406 00 90 (kódů TARIC 3406001190, 3406001990 a 3406009090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
Pro účely tohoto nařízení se „náhrobními svíčkovými světly a jinými svíčkovými světly pro venkovní použití“ rozumí svíčky, svíce a obdobné výrobky, které mají alespoň jednu z těchto vlastností:
a)
jejich hořlavý materiál obsahuje více než 500 ppm toluenu;
b)
jejich hořlavý materiál obsahuje více než 100 ppm benzenu;
c)
mají knot o průměru nejméně 5 milimetrů;
d)
jsou umístěny jednotlivě v nádobách z umělé hmoty se svislými stěnami o výšce nejméně 5 cm.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví pevnou částkou v eurech za tunu hořlavého materiálu (obvykle, ale nikoli nezbytně ve formě loje, stearinu, parafínového vosku nebo jiných vosků, včetně knotu) obsaženého ve výrobcích vyrobených níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Clo (EUR za tunu hořlavého materiálu)
Doplňkový kód TARIC
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.
321,83
A910
Dalian Bright Wax Co., Ltd.
171,98
A911
Dalian Talent Gift Co., Ltd.
367,09
A912
Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.
0
A913
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.
0
A951
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.
0
A914
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd., a jeho společnost ve spojení Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd.
0
A915
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
0
A916
Společnosti uvedené v příloze I
345,86
A917
Všechny ostatní společnosti
549,33
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovena pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměru skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 a v příloze I je podmíněno předložením platné obchodní faktury splňující požadavky stanovené v příloze II celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
5. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 1130/2008 týkajícího se dovozu některých svíček, svící a obdobných výrobků kódů KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 a ex 3406 00 90 (kódů TARIC 3406001190, 3406001990 a 3406009090) pocházejících z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel, jsou uvolněny. Pokud jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, s konečnou platností se vyberou pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel.
Článek 3
Pokud jakákoli strana z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
během období šetření, tj. od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007, nevyvážela zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky,
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
po skončení období šetření buď vyvezla dotčené zboží do Společenství, nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Společenství,
Rada může na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2, tak aby bylo pro uvedenou stranu stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 345,86 EUR za tunu hořlavého materiálu.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2009.