Rozhodnutí Komise
ze dne 20. května 1998
o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni
[oznámeno pod číslem K(1998) 2334]
(Text s významem pro EHP)
(98/500/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
vzhledem k tomu, že článek 118b Smlouvy stanoví, že Komise usiluje o rozvoj dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni, který by mohl, pokud to sociální partneři považují za žádoucí, vést ke smluvním vztahům;
vzhledem k tomu, že bod 12 Charty Společenství základních sociálních práv pracovníků stanoví, že zaměstnavatelé nebo organizace zaměstnavatelů na jedné straně a organizace pracovníků na straně druhé mají mít právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; že dialog mezi sociálními partnery na evropské úrovni, který se má rozvíjet, může, pokud to obě strany považují za žádoucí, vést ke smluvním vztahům, zejména na mezioborové a odvětvové úrovni;
vzhledem k tomu, že Komisi se jako odpověď na sdělení ze dne 18. září 1996 o rozvíjení sociálního dialogu na úrovni Společenství [1] dostalo od všech zúčastněných stran velmi příznivého přijetí jejího návrhu na zesílení kolektivního vyjednávání;
vzhledem k tomu, že Evropský parlament v odpovědi na toto sdělení Komise vyzval ve svém usnesení ze dne 18. července 1997 [2], aby se věnovala zvláštní pozornost odvětvovému kolektivnímu vyjednávání, jelikož účinek regulace anebo deregulace na zaměstnanost v hospodářských odvětvích lze nejlépe hodnotit v rámci takového kolektivního vyjednávání;
vzhledem k tomu, že Hospodářský a sociální výbor v odpovědi na toto sdělení Komise konstatoval ve svém stanovisku ze dne 29. ledna 1997 [3], že kolektivní vyjednávání musí být účelné, účinné a správně cílené;
vzhledem k tomu, že situace v různých členských státech jasně ukazuje nutnost, aby se sociální partneři aktivně účastnili diskusí o zlepšování životních a pracovních podmínek ve svém odvětví; že výbor pro kolektivní vyjednávání přičleněný ke Komisi je nejvhodnějším nástrojem k zajištění této účasti, jelikož vytváří na úrovni Společenství reprezentativní fórum pro dotyčné sociální a hospodářské zájmy;
vzhledem k tomu, že se Komise musí snažit zajistit, aby složení a činnost výborů pro kolektivní vyjednávání přispívaly k podpoře rovnosti mezi ženami a muži;
vzhledem k tomu, že se stávající smíšené výbory musejí být nahrazeny výbory pro kolektivní vyjednávání; že se proto musejí rozhodnutí o vytvoření smíšených výborů zrušit,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Výbory pro kolektivní vyjednávání (dále jen "výbory") se zřizují v odvětvích, v nichž sociální partneři podají společnou žádost, aby se mohli zúčastnit dialogu na evropské úrovni, pokud organizace zastupující oba sociální partnery splňují tato kritéria:
a) patří k určitým odvětvím nebo kategoriím a jsou organizovány na evropské úrovni;
b) skládají se z organizací, které jsou samy nedílnou a uznávanou částí struktury sociálních partnerů členského státu, mají oprávnění sjednávat dohody a jsou reprezentativní ve více členských státech;
c) mají odpovídající organizační struktury k zajištění své aktivní účasti na práci výborů.
Článek 2
Každý výbor v odvětví činnosti, pro něž byl zřízen,
a) je na úrovni Společenství konzultován v záležitostech, které mají sociální důsledkya
b) rozvíjí a podporuje sociální dialog na úrovni odvětví.
Článek 3
Každý výbor se skládá nejvýše ze 40 zástupců sociálních partnerů, kteří se účastní schůzí výboru, přičemž delegace zaměstnavatelů i zaměstnanců mají stejný počet zástupců.
Článek 4
Komise zve zástupce k účasti na schůzích výboru na návrh organizací sociálních partnerů, které podaly žádost uvedenou v článku 1.
Článek 5
1. Každý výbor přijme ve spolupráci s Komisí svůj jednací řád.
2. Výborům předsedá zástupce delegace zaměstnavatelů nebo zaměstnanců anebo, na jejich společnou žádost, zástupce Komise.
3. Výbory se scházejí nejméně jednou ročně. Nejvýše 30 zástupců vybraných z delegací obou sociálních partnerů účastnících se schůzí výboru obdrží denní příspěvek a náhradu cestovních výdajů.
4. Komise v konzultaci se sociálními partnery pravidelně prověřuje fungování výborů pro odvětvové kolektivní vyjednávání a výkon jejich činností v jednotlivých odvětvích.
Článek 6
Informuje-li Komise výbor, že projednávaná věc je důvěrné povahy, jsou členové výboru povinni, aniž je dotčen článek 214 Smlouvy, neposkytovat informace, které získali na schůzích výboru nebo jeho sekretariátu.
Článek 7
1. Výbory pro odvětvové kolektivní vyjednávání nahrazují stávající smíšené výbory, totiž:
a) Smíšený výbor pro námořní dopravu, zřízený rozhodnutím Komise 87/467/EHS [4];
b) Smíšený výbor pro civilní letectví, zřízený rozhodnutím Komise 90/449/EHS [5];
c) Smíšený výbor pro vnitrozemskou vodní dopravu, zřízený rozhodnutím Komise 80/991/EHS [6];
d) Smíšený výbor pro silniční dopravu, zřízený rozhodnutím Komise 85/516/EHS [7];
e) Smíšený výbor pro železnice, zřízený rozhodnutím Komise 85/13/EHS [8];
f) Smíšený výbor pro telekomunikační služby, zřízený rozhodnutím Komise 90/450/EHS [9];
g) Smíšený výbor pro sociální otázky pracovníků v zemědělství, zřízený rozhodnutím Komise 74/442/EHS [10];
h) Smíšený výbor pro sociální otázky v mořském rybolovu, zřízený rozhodnutím Komise 74/441/EHS [11];
i) Smíšený výbor pro poštovní služby, zřízený rozhodnutím Komise 94/595/ES [12].
Výbory zřízené uvedenými rozhodnutími však vykonávají svou činnost do doby, než se výbory pro odvětvové kolektivní vyjednávání zřízené tímto rozhodnutím ujmou svých funkcí, v každém případě však ne déle než do 31. prosince 1998.
2. S výhradou článku 1 nahradí výbory pro odvětvové kolektivní vyjednávání též jiné neformální pracovní skupiny, pomocí nichž Komise dosud podporovala sociální dialog v určitých odvětvích, pro která neexistuje rozhodnutí Komise o zřízení smíšeného výboru.
3. Rozhodnutí uvedená v bodech a) až i) odstavce 1 se zrušují s účinkem od 1. ledna 1999.
V Bruselu dne 20. května 1998.