Nařízení Komise (ES) č. 2204/2002
ze dne 5. prosince 2002
o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na některé kategorie horizontální státní podpory [1], a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) bod iv) a písm. b) uvedeného nařízení,
po zveřejnění návrhu tohoto nařízení [2],
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi, aby v souladu s článkem 87 Smlouvy prohlásila, že státní podpory zaměstnanosti jsou za určitých podmínek slučitelné se společným trhem a nepodléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(2) Nařízení (ES) č. 994/98 dále zmocňuje Komisi, aby v souladu s článkem 87 Smlouvy prohlásila, že podpory, jež odpovídají mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, jsou slučitelné se společným trhem a nepodléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(3) Komise uplatnila v četných rozhodnutích články 87 a 88 Smlouvy na podpory zaměstnanosti v podporovaných oblastech i mimo ně a rovněž formulovala svou politiku v pravidlech pro podpory zaměstnanosti [3], ve sdělení o monitorování státní podpory a snižování nákladů práce [4], v pravidlech pro vnitrostátní regionální podporu [5] a v nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu pro malé a střední podniky [6]. Vzhledem ke zkušenostem Komise s používáním těchto ustanovení a za účelem zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy bez oslabení možností monitorování Komisí je vhodné, aby Komise využila pravomoci svěřené nařízením (ES) č. 994/98.
(4) Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznamovat podpory zaměstnanosti. Taková oznámení bude Komise posuzovat zejména s ohledem na kritéria stanovená v tomto nařízení, nařízení (ES) č. 70/2001 nebo jakýchkoli použitelných hlavních směrech nebo rámcích Společenství. Toto je v současnosti případ odvětví námořní dopravy. Použitelnost pravidel pro státní podpory zaměstnanosti [7] končí dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, stejně jako použitelnost sdělení o monitorování státní podpory a snižování nákladů práce a sdělení o zrychleném postupu vyřizování oznámení o podpoře zaměstnanosti [8]. Oznámení, o kterých nebude rozhodnuto v den vstupu tohoto nařízení v platnost, budou posouzena podle jeho ustanovení. Je vhodné stanovit přechodná ustanovení o použití tohoto nařízení na podpory zaměstnanosti, které byly poskytnuty před vstupem nařízení v platnost v rozporu s povinností podle čl. 83 odst. 3 Smlouvy;
(5) Podpora zaměstnanosti představuje zásadní cíl hospodářské a sociální politiky Společenství a jeho členských států. Za tímto účelem vypracovalo Společenství evropskou strategii zaměstnanosti. Nezaměstnanost zůstává v některých částech Společenství závažným problémem a určité kategorie pracovníků se stále setkávají při přístupu na trh práce se značnými obtížemi. Z tohoto důvodu jsou orgány veřejné moci oprávněny přijímat opatření obsahující pobídky podnikům ke zvýšení úrovně zaměstnanosti, zejména pokud jde pracovníky z těchto znevýhodněných kategorií.
(6) Toto nařízení se vztahuje jen na opatření v oblasti zaměstnanosti, která splňují všechny podmínky uvedené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a tím představují státní podporu. Řada opatření z oblasti politiky zaměstnanosti nepředstavuje státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, protože se jedná o podpory pro jednotlivce, které nezvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, nebo protože neovlivňují obchod mezi členskými státy, anebo protože jsou obecnými opatřeními na podporu zaměstnanosti, která nenarušují nebo nemohou narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků nebo určitých odvětví výroby. Na tato obecná opatření, která mohou zahrnovat celkové snížení nákladů práce a snížení sociálních nákladů, zvýšení investic do všeobecného a odborného vzdělávání, opatření k poskytování poradenství, všeobecnou podporu a odborné vzdělávání pro nezaměstnané a zlepšení pracovněprávních předpisů, se proto toto nařízení nevztahuje. Totéž platí i o opatřeních, u nichž se má za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a proto na základě nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis [9] nepodléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(7) S ohledem na výše uvedené by účelem a důsledkem podpory vyňaté tímto nařízením měla být podpora zaměstnanosti v souladu s evropskou strategií zaměstnanosti, zejména podpora zaměstnávání pracovníků patřících do znevýhodněných kategorií, aniž by byly nepříznivě ovlivněny podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Podpora zaměstnanosti poskytnutá jednotlivě určitému podniku může mít významný dopad na hospodářskou soutěž na relevantním trhu, protože zvýhodňuje tento podnik oproti jiným, které takovou podporu neobdržely. Tato podpora tím, že je poskytnuta pouze jednomu podniku, má pravděpodobně pouze omezený dopad na zaměstnanost. Z tohoto důvodu by jednotlivě poskytnuté podpory zaměstnanosti měly být i nadále oznamovány Komisi a vynětí podle nařízení by se mělo omezit jen podpory poskytnuté v rámci obecných programů podpor.
(8) Toto nařízení by mělo vyjmout každou podporu poskytnutou v rámci programu, který splňuje všechny příslušné požadavky tohoto nařízení. V zájmu zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy bez oslabení možnosti monitorování ze strany Komise by programy podpor měly obsahovat výslovný odkaz na toto nařízení.
(9) Toto nařízení by nemělo osvobodit od oznamovací povinnosti státní podpory v odvětvích stavby lodí a těžby uhlí, pro které jsou stanovena zvláštní pravidla v nařízení Rady (ES) č. 1540/98 [10] a nařízení Rady (ES) č. 1407/2002 [11].
(10) Toto nařízení by se mělo vztahovat na odvětví dopravy. S ohledem na zvláštní povahu hospodářské soutěže v tomto odvětví by však nemělo vynětí platit pro podpory na vytváření pracovních míst.
(11) Vůči podpoře zaměřené na určitá odvětví, včetně např. citlivých odvětví postižených nadbytečnou kapacitou nebo krizí, zastává Komise důsledně méně příznivé stanovisko. Na programy podpor, které se zaměřují na určitá odvětví, by se proto nemělo vztahovat vynětí z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení.
(12) Podle zavedené praxe Komise a za účelem lepšího zajišťování úměrnosti a omezení podpory na nezbytnou výši by měly být prahové hodnoty vyjádřeny výší podpor v poměru k souhrnu nákladů a nikoli maximálními částkami podpor.
(13) K určení, zda jsou podpory slučitelné se společným trhem na základě tohoto nařízení, je nezbytné vzít v úvahu výši podpory, a tudíž částku podpory vyjádřenou jako ekvivalent dotace. Výpočet ekvivalentu dotace podpory splatné v několika splátkách a výpočet podpory ve formě zvýhodněné půjčky vyžaduje použití úrokových sazeb běžných v době poskytnutí podpory. Za účelem jednotného, transparentního a jednoduchého používání pravidel státní podpory by se tržní sazby pro účely tohoto nařízení měly považovat za referenční sazby za předpokladu, že v případě zvýhodněné půjčky je tato půjčka zajištěna běžnou zárukou a nezahrnuje neobvyklé riziko. Referenční sazby by měly být sazby, které pravidelně stanoví Komise na základě objektivních kritérií a jsou zveřejňovány v Úředním věstníku Evropských společenství a na internetu.
(14) S ohledem na rozdíly mezi podniky různých velikostí by měly být stanoveny různé stropy výše podpor pro vytváření pracovních příležitostí, a to jednak pro malé a střední podniky, a jednak pro velké podniky. Za účelem odstranění rozdílů, které by mohly vyvolat narušení hospodářské soutěže, za účelem usnadnění koordinace mezi jednotlivými iniciativami Společenství a vnitrostátními iniciativami, a z důvodů transparentnosti správy a právní jistoty, je definice "malých a středních podniků" použitá v tomto nařízení stejná jako definice stanovená v doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků [12]. Tato definice byla použita také v nařízení (ES) č. 70/2001.
(15) Vzhledem ke zkušenostem Komise by se stropy výše podpor měly stanovit na úrovni, která představuje vyvážený poměr mezi cílem minimalizování narušení hospodářské soutěže a cílem podpory zaměstnanosti. V zájmu soudržnosti by stropy měly být harmonizovány se stropy stanovenými pravidly pro vnitrostátní regionální podporu a nařízením (ES) č. 70/2001, které umožňují vypočítat podpory na základě pracovních příležitostí vytvářených v souvislosti investičních projektů.
(16) Náklady na zaměstnávání jsou součástí běžných provozních nákladů každého podniku. Je proto zvlášť důležité, aby podpory měly pozitivní dopad na zaměstnanost a neměly by proto pouze umožňovat podnikům snižování nákladů, které by jinak musely nést.
(17) Podpory zaměstnanosti by bez stanovení přísných kontrol a limitů mohly mít škodlivé účinky, které by vyrušily její okamžitý přínos k vytváření pracovních příležitostí. Jestliže by podpory byla použity k ochraně podniků vystavených hospodářské soutěži na vnitřním trhu Společenství, jejím důsledkem by mohlo být oddálení úprav potřebných k zajištění konkurenceschopnosti průmyslu Společenství. Při neexistenci přísné regulace by se taková podpora mohla zaměřit i na nejvíce prosperující regiony, což je v rozporu s cílem hospodářské a sociální soudržnosti. Na jednotném trhu mohou podpory poskytnuté za účelem snížení nákladů na zaměstnávání vést k narušení hospodářské soutěže vnitřního trhu Společenství a k vychýlení při rozdělování zdrojů a mobilních investic, k přesouvání nezaměstnanosti z jedné země do druhé a k přemísťování.
(18) Podpory na vytváření pracovních míst by měly být poskytovány pod podmínkou, že vytvořená pracovní místa by měla být zachována po určitou minimální dobu. Tato doba stanovená v tomto nařízení by měla mít přednost před pětiletou lhůtou stanovenou v bodě 4.14 pravidel pro vnitrostátní regionální podporu.
(19) Podpory na zachování pracovních míst, kterými se rozumí finanční podpory poskytované určitým podnikům, aby je přiměly nepropouštět jejich zaměstnance, se podobají provozním podporám. S výhradou některých odvětvových pravidel, jaká existují například v námořní dopravě, by proto měly být povoleny jen za zvláštních okolností a na omezenou dobu. Měly by se i nadále oznamovat Komisi a nemělo by se na ně vztahovat vynětí z oznamovací povinnosti, kterou stanoví toto nařízení. Omezený okruh okolností, za kterých může být povolena, zahrnují ty okolnosti, které mají v souladu s čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy sloužit k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi; dále mezi ně patří také podmínky vztahující se na provozní podporu podle pravidel pro vnitrostátní regionální podporu, poskytovanou v regionech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy týkající se hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, včetně nejvzdálenějších regionů. Třetí skupinu podpor tvoří ty, jež mohou být povoleny v rámci záchrany a restrukturalizace podniku nacházejícího se v potížích, a to v souladu s odpovídajícími pravidly Společenství [13].
(20) Zvláštním druhem podpor jsou podpory poskytované zaměstnavatelům na přeměnu dočasných pracovních smluv nebo pracovních smluv na dobu určitou na pracovní smlouvy na dobu neurčitou. Na taková opatření se vynětí z oznamovací povinnosti stanovené tímto nařízením nemělo vztahovat; mají se oznamovat Komisi, aby mohla posoudit, zda mají pozitivní dopad na zaměstnanost. Přitom by mělo být zejména zajištěno, aby taková opatření neumožňovala podporu zaměstnanosti jak při vytváření pracovního místa, tak při konverzi pracovní smlouvy, čímž by došlo k překročení stropu pro počáteční investici nebo pro vytváření pracovních míst.
(21) Malé a střední podniky hrají při vytváření pracovních míst rozhodující roli. Zároveň může jejich velikost ztěžovat vytváření nových pracovních míst vzhledem k rizikům a správními zatížení spojeným s náborem nových pracovníků. Vytváření pracovních míst může zase přispět k hospodářskému rozvoji znevýhodněných regionů Společenství, a tím posílit hospodářskou a sociální soudržnost. Podniky sídlící v uvedených regionech mají kvůli svému umístění strukturální nevýhodu. Proto by malé a střední podniky a podniky nacházející se v podporovaných regionech měly mít nárok na podpory k vytváření pracovních míst.
(22) Velké podniky sídlící v oblastech, kterým nebyla podpora poskytnuta, nejsou postiženy zvláštními znevýhodněními a náklady na zaměstnanost jsou součástí jejich běžných provozních nákladů. Z tohoto důvodu a za účelem co největšího zvýšení pobídkového účinku podpor na vytváření pracovních míst v malých a středních podnicích a v regionech podporovaných podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy nemohou velké podniky nacházející se v regionech, na které se uvedené výjimky nevztahují, využívat podpory na vytváření pracovních míst.
(23) Určité kategorie pracovníků narážejí při hledání zaměstnání na zvláštní obtíže, protože zaměstnavatelé je považují za méně produktivní. Tato domnělá nižší produktivita bývá spojována buď s chybějící aktuální pracovní zkušenosti (např. mladí pracovníci a dlouhodobě nezaměstnaní), nebo s jejich trvalým zdravotním postižením. Poskytování podpor na vytváření zaměstnanosti, zaměřených na přimění podniků k náboru těchto osob, je ospravedlnitelné tím, že nižší produktivita těchto osob snižuje jejich finanční výhodnost pro podnik, a dále tím, že tito pracovníci mají také prospěch z uvedených opatření a mohou být vyloučeni z trhu práce, nebudou-li zaměstnavatelům nabídnuty uvedené pobídky. Proto je vhodné povolovat programy poskytující takové podpory bez ohledu na velikost nebo sídlo příjemce podpor.
(24) Měly by být definovány kategorie pracovníků považovaných za znevýhodněné, ale členským státům by mělo být umožněno oznamování podpor pro nábor pracovníků jiných kategorií, které považují za znevýhodněné, pokud to dostatečně odůvodní.
(25) Zdravotně postižení pracovníci mohou potřebovat trvalé podpory, přesahující podporu na počáteční zaměstnání, které by jim umožňovaly udržet se na trhu práce a které případně zahrnují i chráněná zaměstnání. Programy poskytování podpor na tyto účely by měly být vyňaty z oznamovací povinnosti, pokud je prokazatelné, že podpory nepřesahují částky nezbytné k vyrovnání snížené produktivity dotyčných pracovníků, dodatečných nákladů na jejich zaměstnávání nebo nákladů na zřízení nebo zachování chráněného zaměstnání. Tato podmínka má zabránit podnikům pobírajícím tyto podpory používat vyšší než konkurenční ceny na trzích, na nichž působí také další podniky.
(26) Toto nařízení by nemělo bránit kumulaci podpor pro nábor znevýhodněných pracovníků nebo pro nábor či zaměstnávání zdravotně postižených osob s jinými podporami určenými ke snížení nákladů na zaměstnávání, protože v těchto případech je legitimní poskytovat pobídku k přednostnímu zaměstnávání těchto kategorií pracovníků před jinými.
(27) Aby se zajistilo, že daná podpora je skutečně nezbytná a působí jako pobídka ke zvýšení zaměstnanosti, nemělo by toto nařízení vyjmout podpory pro vytváření pracovních míst nebo pro nábor, které by příjemce podpory prováděl sám za tržních podmínek i bez poskytnutí podpory.
(28) Toto nařízení by nemělo vyjímat kumulaci podpor na vytváření zaměstnanosti s jinými státními podporami, včetně podpor poskytovaných státními, regionálními nebo místními orgány, anebo s přispěním Společenství, ve vztahu ke stejným způsobilým nákladům nebo k nákladům na investice do vytváření pracovních míst, jestliže daná kumulace přesahuje prahové hodnoty stanovené tímto nařízením nebo normami Společenství pro státní podpory na investice, zejména obecnými zásadami pro vnitrostátní regionální podporu a nařízením (ES) č. 70/2001. Jediné výjimky z této zásady by měly tvořit podpory pro nábor znevýhodněných pracovníků nebo podpory pro nábor a zaměstnávání zdravotně postižených osob.
(29) Je vhodné, aby velké částky podpor před jejich poskytnutím nadále jednotlivě posuzovala Komise. Proto jsou částky podpor, které překračují pevně stanovenou výši za určitou dobu u jednoho podniku nebo zařízení, vyloučeny z vynětí stanoveného v tomto nařízení a tyto podpory nadále podléhají povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(30) Vedle opatření na podporu zaměstnanosti vyňatých podle tohoto nařízení mohou existovat i jiná opatření k podpoře zaměstnanosti nebo jiné podpory sledující cíle spojené se zaměstnaností a s trhem práce. Takové podpory by měly být oznamovány podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(31) Podle dohody Světové obchodní organizace o subvencích a vyrovnávacích opatřeních by podle toto nařízení neměly být vyňaty vývozní podpory nebo podpory zvýhodňující domácí výrobky před dovezenými. Takové podpory by byly neslučitelné s mezinárodními závazky Společenství podle uvedené dohody, a proto by neměly být vyňaty z oznamovací povinnosti ani povolovány, jestliže jsou oznámeny.
(32) Za účelem zajištění transparentnosti a účinnosti dohledu v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 994/98 je vhodné vytvořit standardní formulář, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace, kdykoliv se na základě tohoto nařízení uskutečňuje program podpor, za účelem jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství. Ze stejných důvodů je vhodné vytvořit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly vést o podporách vyňatých tímto nařízením. Pro účely výročních zpráv, které mají členské státy předkládat Komisi, je vhodné, aby Komise přesně vymezila informace, které jí mají být poskytovány, včetně, s ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie, poskytování souborů a výročních zpráv v elektronické podobě.
(33) S ohledem na zkušenosti Komise, a zejména s ohledem na četnost, s jakou je obvykle nezbytné přezkoumat politiku státní podpory, je vhodné omezit dobu platnosti tohoto nařízení. Podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 je nezbytné začlenit přechodná ustanovení, jimiž budou programy podpory vyňaté již tímto nařízením po ukončení jeho platnosti vyňaty po dobu dalších šesti měsíců,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na programy, které představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a které poskytují podpory pro vytváření pracovních míst, podpory pro nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků nebo podpory na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků.
2. Toto nařízení se vztahuje na podpory ve všech odvětvích, včetně činností týkajících se výroby, zpracovávání a uvádění na trh výrobků vyjmenovaných v příloze I Smlouvy.
Nevztahuje se na žádné podpory poskytnuté v odvětvích uhelného průmyslu nebo stavby lodí ani na podpory pro vytváření pracovních míst poskytované v dopravě ve smyslu článku 4. Tyto podpory musí být nadále nejdříve oznámeny Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
3. Toto nařízení se nevztahuje
a) na podpory při činnosti spojené s vývozem, zejména podpory přímo spojené s vyváženým množstvím, se zavedením a provozováním distribučních sítí nebo s jinými běžnými výdaji při vývozní činnosti;
b) na podpory podmiňující používání domácích výrobků na úkor dovezených.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) "podporou" jakékoliv opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 87 odst. 1 Smlouvy;
b) "malými a středními podniky" podniky definované v příloze I nařízení (ES) č. 70/2001;
c) "hrubou intenzitou podpory" částka podpory vyjádřená jako procento příslušných nákladů. Všechny částky se uvádějí před odečtením pro přímé zdanění. Pokud se podpory poskytují v jiné formě než ve formě grantu, rovná se částka podpor ekvivalentu dotace. Podpory splatné v několika splátkách jsou diskontovány na hodnotu platnou v době poskytnutí. Pro účely diskontování a pro výpočet výše podpor při zvýhodněné půjčce se použije referenční úroková sazba použitelná v době poskytnutí;
d) "čistou intenzitou podpory" diskontovaná čistá částka podpory bez daně vyjádřená jako procento příslušných nákladů;
e) "počtem zaměstnanců" počet ročních pracovních jednotek (RPJ), tj. počet pracovníků s plným pracovním úvazkem na celý rok, přičemž u pracovníků s částečným pracovním úvazkem a u sezonních pracovníků se započítá odpovídající zlomek roční pracovní jednotky;
f) "znevýhodněným pracovníkem" každá osoba patřící do kategorie osob, které se bez podpor setkávají s obtížemi při přístupu na trh práce, zejména osoba splňující alespoň jedno z těchto kritérií:
i) každá osoba mladší 25 let nebo osoba, jež ukončila povinnou školní docházku před více než dvěma lety a dosud nezískala první pravidelné placené zaměstnání,
ii) každý migrující pracovník, který se stěhuje nebo stěhoval na území Společenství nebo se usadil ve Společenství, aby přijal práci,
iii) každá osoba, která je příslušníkem etnické menšiny v členském státě a která potřebuje rozvíjet své jazykové a odborné vzdělání nebo pracovní zkušenosti, aby zlepšila své vyhlídky na získání přístupu k trvalému zaměstnání,
iv) každá osoba, která se chce zapojit nebo znovu zapojit do profesního života a která nebyla zaměstnána ani se nevzdělávala po dobu alespoň dvou let, a zejména každá osoba, která zanechala práce kvůli obtížím s uspořádáním svého profesního a rodinného života,
v) každá svobodná dospělá osoba pečující o dítě nebo o děti,
vi) každá osoba, která nezískala střední vzdělání ukončené maturitou nebo rovnocenné vzdělání a která nemá nebo ztrácí své zaměstnání,
vii) každá osoba starší padesáti let, která nemá nebo ztrácí své zaměstnání,
viii) každá dlouhodobě nezaměstnaná osoba, tj. každá osoba, která je bez zaměstnání po dobu dvanácti měsíců z předchozích šestnácti měsíců nebo po dobu šesti měsíců z předchozích osmi měsíců v případě osoby mladší 25 let,
ix) každá osoba uznaná za osobu, která je nebo byla závislá na drogách podle vnitrostátních právních předpisů,
x) každá osoba, která ještě nenašla své první pravidelné placené zaměstnání od začátku doby odnětí svobody nebo jiného trestu,
xi) každá žena nacházející se v oblasti NUTS II, kde průměrná nezaměstnanost alespoň po dva kalendářní roky přesahuje 100 % průměru Společenství a kde nezaměstnanost žen alespoň po dva ze tří posledních kalendářních roků přesahuje 150 % míry nezaměstnanosti mužů v dotyčné oblasti;
g) "zdravotně postiženým pracovníkem" každá osoba, která je buď
i) uznána za zdravotně postiženou podle vnitrostátních právních předpisů, nebo
ii) postižena uznaným závažným fyzickým, mentálním nebo psychologickým poškozením;
h) "chráněným zaměstnáním" zaměstnání v zařízení, kde alespoň 50 % zaměstnanců tvoří zdravotně postižení pracovníci, kteří nejsou schopni najít zaměstnání na volném trhu práce;
i) "mzdovými náklady" následující náklady, které musí příjemce státní podpory skutečně vynakládat na dotyčné pracovní místo:
i) hrubá mzda, tj. mzda před zdaněním, a
ii) povinné příspěvky na sociální zabezpečení;
j) pracovním místem "spojeným s prováděním investičního projektu" pracovní místo, které se týká činnosti, s níž je investice spojena, a které je vytvořeno v průběhu prvních tří let po realizaci dotyčné investice. Během této doby jsou s investicí spojena také pracovní místa vytvořená po zvýšení využití kapacity vytvořené touto investicí;
k) "investicemi do hmotných aktiv" investice do dlouhodobých aktiv spojených s vybudováním nového podniku, rozšířením stávajícího podniku, anebo spojených s vyvíjením činnosti vedoucí k základní změně výrobků nebo výrobního procesu stávajícího podniku (zejména pomocí racionalizace, diverzifikace nebo modernizace). Za investici do hmotných aktiv se považuje také investice do fixního kapitálu provedená formou převzetí podniku, který byl uzavřen nebo který by byl uzavřen, kdyby nedošlo k převzetí;
l) "investicemi do nehmotných aktiv" investice do převodu technologie získáním patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí.
Článek 3
Podmínky vynětí
1. S výhradou článku 9 jsou programy podpor, které splňují všechny podmínky tohoto nařízení, slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za podmínky, že
a) veškeré podpory, které mohou být poskytnuty v rámci tohoto programu, splňují všechny podmínky tohoto nařízení;
b) dotyčný program obsahuje výslovný odkaz na toto nařízení s citací jeho názvu a odkazu na vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
2. Podpory poskytnuté v rámci programů uvedených v prvním odstavci jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za podmínky, že splňují všechny podmínky tohoto nařízení.
Článek 4
Vytváření pracovních míst
1. Programy podpor pro vytváření pracovních míst a každá podpora, která může být v rámci takového programu poskytnuta, musí splňovat podmínky uvedené odstavcích 2, 3 a 4.
2. Jsou-li pracovní místa vytvořena v oblastech nebo v odvětvích, na které se nevztahují regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) v době poskytnutí dotyčné podpory, nesmí hrubá intenzita podpory přesáhnout
a) v případě malých podniků 15 %;
b) v případě středních podniků 7,5 %.
3. Jsou-li pracovní místa vytvořena v oblastech a v odvětvích, na které se v době poskytnutí dotyčné podpory vztahuje regionální podpora podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c), čistá intenzita podpory nesmí přesáhnout odpovídající strop regionální investiční podpory určený podle mapy platné v době udělení podpory a schválené Komisí pro každý členský stát; za tímto účelem se bere ohled mimo jiné na víceodvětvový rámec regionální podpory pro velké investiční projekty [14].
V případě malých a středních podniků, nestanoví-li pro ně uvedená mapa něco jiného, se uvedený strop zvyšuje
a) v oblastech spadajících pod čl. 87 odst. 3 písm. c) o 10 hrubých procentních bodů, pokud celková čistá intenzita podpory nepřesahuje 30 %;
b) v oblastech spadajících pod čl. 87 odst. 3 písm. a) o 15 hrubých procentních bodů, pokud celková čistá intenzita podpory nepřesahuje 75 %.
Vyšší regionální stropy podpory platí jen v případě, že příspěvek příjemce k financování činí alespoň 25 % a je-li ve způsobilém regionu udržována zaměstnanost.
Jsou-li pracovní místa vytvořena ve výrobě, zpracování a uvádění na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy, v oblastech, které jsou podle nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 [15] znevýhodněnými, použijí se uvedené stropy podpor nebo vyšší stropy podpor stanovené uvedeným nařízením.
4. Stropy uvedené v odstavcích 2 a 3 se vztahují na výši podpor, vyjádřenou v procentech mzdových nákladů vynaložených na pracovních místa vytvořená v průběhu dvou let, za těchto podmínek:
a) vytvořená pracovní místa musí představovat čisté zvýšení počtu zaměstnanců v dotyčném provozu i podniku ve srovnání s průměrem za dobu posledních 12 měsíců;
b) vytvořená pracovní místa musí být zachována přinejmenším po dobu tří let, nebo v případě malých a středních podniků po dobu dvou let;
c) na nově vytvořených pracovních místech mohou být zaměstnáni jen noví pracovníci, kteří buď nikdy nebyli zaměstnáni, nebo své předchozí zaměstnání ztratili nebo je ztrácejí.
5. Jsou-li podpory poskytnuty na vytvoření pracovních míst v rámci programu, který je vyňat z oznamovací povinnosti podle tohoto článku, lze v případě náboru znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků poskytnout další podpory podle podmínek článku 5 nebo 6.
Článek 5
Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků
1. Programy podpor pro nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků jakýmkoli podnikem a každá podpora, která by mohla být poskytnuta v rámci takového programu, musí splňovat podmínky uvedené v odstavcích 2 a 3.
2. Hrubá intenzita všech podpor pro zaměstnávání znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků, vyjádřená jako procento mzdových nákladů za dobu jednoho roku po náboru, nesmí přesáhnout u znevýhodněných pracovníků 50 % a u zdravotně postižených pracovníků 60 %.
3. Pro tyto podpory platí následující podmínky:
a) jestliže nábor nepředstavuje čisté zvýšení počtu zaměstnanců dotyčného podniku, pak dotyčné pracovní místo nebo dotyčná pracovní místa musela být uprázdněna z důvodu dobrovolného odchodu, odchodu do důchodu z důvodu věku, dobrovolného zkrácení pracovní doby nebo dovoleného propuštění pro porušení pracovních povinností, nikoli však z důvodu snižování počtu pracovníků;
b) s výjimkou oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností musí mít pracovník nebo pracovníci nárok na nepřetržité zaměstnání po dobu alespoň 12 měsíců.
Článek 6
Dodatečné náklady na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků
1. Programy podpor pro zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků a každá podpora, která by mohla být poskytnuta v rámci takového programu, musí splňovat podmínky uvedené v odstavcích 2 a 3.
2. Uvedená podpora ve spojení s každou podporou poskytnutou podle článku 5 nesmí přesáhnout částku nezbytnou k vyrovnání jakéhokoliv snížení produktivity, které vyplývá ze zdravotního postižení pracovníků, a jakéhokoli z těchto nákladů:
a) náklady na přizpůsobení provozovny;
b) náklady na zaměstnání asistentů za dobu odpracovanou výhradně formou pomoci zdravotně postiženým pracovníkům;
c) náklady na přizpůsobení nebo na pořízení zařízení, které mají používat tito pracovníci;
které jsou doplňkové k těm, které by vznikly příjemci podpor při zaměstnávání pracovníků, kteří nejsou zdravotně postiženi, a to za každé období, během kterého byli zdravotně postižení pracovníci skutečně zaměstnáni.
Jestliže příjemce poskytuje chráněné zaměstnání, mohou podpory zahrnovat, nikoli však přesáhnout, náklady na výstavbu, vestavbu nebo rozšíření dotyčného provozu a všechny správní a dopravní náklady, které vyplývají ze zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků.
3. Programy vyňaté tímto článkem stanoví, že poskytnutí podpor je vázáno na podmínku, že příjemce vede záznamy umožňující ověření skutečnosti, že jemu poskytnuté podpory jsou v souladu s tímto článkem a čl. 8 odst. 4.
Článek 7
Nezbytnost podpory
1. Toto nařízení vyjímá podpory podle článku 4 pouze, pokud před vytvořením dotyčných pracovních míst
a) buď příjemce podpory podal žádost o podporu členskému státu, nebo
b) členský stát přijal právní předpisy zakládající právo na podporu podle objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění jeho rozhodovací pravomoci.
2. V případech, kdy
a) je vytvoření pracovních míst spojeno s provedením projektu investování do hmotných nebo nehmotných aktiv a
b) pracovní místa jsou vytvořena v průběhu tří let od dokončení investic,
jsou podpory vyňaty z oznamovací povinnosti pouze, pokud k podání žádosti uvedené v odst. 1 písm. a) nebo k přijetí předpisů uvedených v odst. 1 písm. b) došlo před zahájením provádění příslušného projektu.
Článek 8
Kumulace
1. Maximální výše podpor stanovené v článcích 4, 5 a 6 se uplatňují bez ohledu na to, zda jsou podpory na zaměstnávání nebo nábor financovány plně ze státních zdrojů, nebo zda jsou částečně financována Společenstvím.
2. Podpory poskytované v rámci programů vyňatých podle článku 4 tohoto nařízení nelze kumulovat s jinými státními podporami ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nebo s jiným financováním Společenství ve vztahu ke stejným mzdovým nákladům, pokud by z této kumulace vyplývala míra podpory překračující míru stanovenou tímto nařízením.
3. Podpory poskytnuté v rámci programů vyňatých podle článku 4 tohoto nařízení nesmějí být kumulovány
a) se žádnou jinou státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nebo s jinými finančními prostředky Společenství ve vztahu k nákladům na jakékoli investice spojené s nově vytvořenými pracovní místy, které v době vytvoření těchto pracovních míst ještě nebyly dokončeny nebo které byly dokončeny v průběhu tří let před vytvořením těchto pracovních míst,
b) s každou takovou podporou nebo s takovými finančními prostředky ve vztahu k týmž mzdovým nákladům nebo k jiným pracovním místům spojeným s týmiž investicemi,
jestliže by touto kumulací výše podpor překročila odpovídající strop investiční regionální podpory stanovený pravidly pro vnitrostátní regionální podporu a mapou schválenou Komisí pro každý členský stát nebo strop uvedený v nařízení (ES) č. 70/2001. Jestliže byl příslušný strop v jednotlivém případě upraven, zejména uplatněním pravidel pro státní podpory vztahující se na určité odvětví nebo předpisem vztahujícím se na velké investiční projekty, např. na použitelný víceodvětvový rámec regionálních podpor pro velké investiční projekty, vztahují se upravené stropy na cíle tohoto odstavce.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 mohou být podpory v rámci programů vyňatých články 5 a 6 tohoto nařízení poskytovány souběžně s jinými státními podporami ve smyslu 87 odst. 1 Smlouvy nebo s finančními prostředky Společenství ve vztahu k týmž nákladům, včetně podpor poskytovaných v rámci programů vyňatých článkem 4 tohoto nařízení, které jsou v souladu s odstavci 2 a 3, pokud tato kumulace nezpůsobí, že hrubá intenzita podpory překročí 100 % mzdových nákladů za jakoukoli dobu zaměstnání příslušných pracovníků.
První pododstavec se nedotýká žádných nižších stropů výše podpor, které by mohly být stanoveny podle rámce Společenství pro státní podporu pro výzkum a vývoj [16].
Článek 9
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi
1. Programy podpor, které se zaměřují na určitá odvětví, nejsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení a nadále podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3.
2. Toto nařízení nevyjímá z oznamovací povinnosti poskytnutí podpor jednotlivému podniku nebo zařízení, které přesahují hrubou intenzitu podpor 15 milionů EUR během kteréhokoli tříletého období. Jsou-li takové podpory poskytnuty v rámci programu, který je jinak tímto nařízením vyjmut, Komise provede jejich posouzení výhradně podle kritérií uvedených v tomto nařízení.
3. Toto nařízení se nedotýká žádné povinnosti členského státu oznámit jednotlivé případy poskytnutí podpor podle závazků uzavřených v souvislosti s jinými předpisy pro státní podpory, a zejména povinnosti oznámit Komisi nebo ji informovat o podpoře poskytnuté podniku pobírajícímu podporu na restrukturalizaci ve smyslu pravidel Společenství pro státní podporu pro záchranu a restrukturalizaci podniků nacházejících se ve finančních potížích a povinnosti oznámit regionální podporu pro velké investiční projekty v rámci použitelného víceodvětvového rámce.
4. Na programy podpor pro nábor kategorií pracovníků, kteří nejsou znevýhodnění ve smyslu čl. 2 písm. f), se i nadále vztahuje oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud nejsou vyňaty podle článku 4. Při oznamování předkládají členské státy Komisi k posouzení argumenty prokazující, že dotyční pracovníci jsou znevýhodňováni. V tomto ohledu se použije článek 5.
5. Podpory na zachování pracovních míst, zejména finanční podpory poskytnuté podniku na další zaměstnávání pracovníků, kteří by jinak byli propuštěni, podléhá i nadále oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Tyto podpory mohou být schváleny Komisí, s výhradou případných odvětvových pravidel, pouze v případě, že v souladu s čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy má být jejím účelem nahradit škodu způsobenou přírodní pohromou nebo výjimečnými okolnostmi anebo za podmínek vztahujících se na provozní podpory podle pravidel pro vnitrostátní regionální podporu v regionech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a), jež se týká hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo se závažnou částečnou zaměstnaností.
6. Oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy se nadále vztahuje na podpory pro konverzi dočasných pracovních smluv a pracovních smluv na dobu určitou na pracovní smlouvy na dobu neurčitou.
7. Programy podpor pro sdílení pracovních míst, pro poskytování podpor pro pracující rodiče a podobná opatření ve prospěch zaměstnanosti, která podporují zaměstnanost, ale nevedou k čistému zvýšení zaměstnanosti, náboru znevýhodněných pracovníků nebo náboru anebo zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků, nadále podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy a jsou posuzovány Komisí podle článku 87.
8. Jiné podpory, jejichž cíle souvisejí se zaměstnaností a s trhy práce, např. opatření na podporu předčasného odchodu do důchodu, také nadále podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy a jsou posuzovány Komisí podle článku 87.
9. Podpory zaměstnanosti poskytnuté v jednotlivých případech nezávisle na jakémkoli programu podpor nadále podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Tyto podpory se posuzují podle tohoto nařízení a Komise je může schválit jen v případě jejich slučitelnosti se zvláštními pravidly pro odvětví, v němž příjemce vyvíjí činnost, a pouze, lze-li prokázat, že účinky na zaměstnanost převažují nad důsledky pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu.
Článek 10
Transparentnost a kontrola
1. Při provádění programů podpor vyňatých tímto nařízením členské státy předloží Komisi do 20 pracovních dnů za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství přehled informací týkajících se takového programu podpor podle vzoru stanoveného v příloze I . Tento soubor informací se předkládá v elektronické podobě.
2. Členské státy vedou podrobné záznamy o programech podpor vyňatých tímto nařízením a o jednotlivých případech podpory poskytnuté podle těchto programů. Tyto záznamy obsahují všechny informace nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky pro vynětí, stanovené v tomto nařízení, včetně informací o postavení každého podniku, jehož nárok na podporu závisí na jeho postavení jako malého nebo středně velkého podniku. Členské státy vedou záznam týkající se jednotlivých programech podpor po dobu deseti let ode dne poskytnutí poslední jednotlivé podpory podle dotyčného programu. Na písemnou žádost poskytnou dotyčné členské státy Komisi ve lhůtě 20 pracovních dnů nebo v delší lhůtě, případně stanovené v žádosti, všechny informace, které Komise považuje za nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky tohoto nařízení.
3. Členské státy vypracují zprávu o provádění tohoto nařízení pro každý úplný nebo neúplný kalendářní rok, během nějž se uplatňuje toto nařízení, ve formě stanovené v příloze II a také v elektronické podobě. Členské státy předají Komisi tuto zprávu nejpozději tři měsíce po uplynutí období, kterého se zpráva týká.
Článek 11
Vstup v platnost, doba platnosti a přechodná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Je použitelné do dne 31. prosince 2006.
2. Oznámení, která v době přijetí tohoto nařízení nebyla projednána, se posuzují podle jeho ustanovení.
Programy podpor, které byly zavedeny přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, a podpory poskytnuté podle těchto programů bez povolení Komise a v rozporu s povinností podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty podle tohoto nařízení, jestliže splňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 2. Každou podporu, která tyto podmínky nesplňuje, posuzuje Komise podle příslušných programů, pravidel, sdělení a oznámení.
3. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají programy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po přechodné období šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2002.